Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 6597/2004. sz. ügyben

Előadó: dr. Várady Eszter
Az eljárás megindulása
A gombai panaszos beadványában az utcájukban (Nefelejcs u.), valamint a környéken létesített szennyvízátemelőkből kiáramló bűz mértékét és az ezzel járó kellemetlenségeket sérelmezte.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz, az egészséges környezethez, valamint a jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének gyanúja miatt vizsgálatot indítottam. Eljárásom során tájékoztatást kértem az Országos Környezetvédelmi Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőségtől (Főfelügyelőség), valamint Gomba Község Polgármesterétől.

A megállapított tényállás
A községben 2002. szeptemberében helyezték üzembe a megépült csatornahálózatot. A pnaszos azt sérelmezte, hogy a rendszer nem a település domborzati viszonyait kihasználva lefelé, hanem felfelé szállítja a szennyvizet szivattyúk közbeiktatásával. E szivattyúk működésük során olyan bűzt árasztanak a környezetbe, amely lehetetlenné teszi az udvaron tartózkodást és a lakások szellőztetését. A településen kb. 14 átemelő-szivattyú működik.
A panaszos többször fordult az ügyben a Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőséghez, először 2003. június 24-én.
A Felügyelőség 2003. július 16-án helyszíni vizsgálatot végzett a község alpolgármesterével és az üzemeltető műszaki vezetőjével. A jegyzőkönyv értelmében a teljes gombai szennyvízelvezető rendszer 2002. szeptemberében elkészült és megtörtént a műszaki átadás. Az Iskola utcai és a Nefelejcs utcai átemelők biofilterei is beüzemelésre kerültek. Ezen a két átemelőn keresztül jut el a szennyvíz a monori szennyvíztelepre. Erre a körülményre tekintettel a Felügyelőség e két átemelőnél javasolta ventillátorok felszerelését, melyek segítik a szaghatás higítását és a biofilteren keresztül történő távozását. A vákuumszivattyú levegő-kivezetése kb. 4 méter magasságban van, a Felügyelőség javasolta legalább a tetőnyereg fölé történő kivezetést is.
Mivel panaszos szerint a szaghatás nem változott, 2003. október 15-én ismételt ellenőrzés történt. A helyszíni vizsgálat megállapítása szerint a Nefelejcs utcai átemelőnél nem került sor a javasolt ventilátor beépítésére, ezért a szennyvízszag nem a biofilteren keresztül távozik, hanem kidiffundál az épület nyílásain.
A Felügyelőség részéről további intézkedés nem történt, a hiányosságokat jegyzőkönyvben rögzítette. A Főfelügyelőség megkeresésére a Felügyelőség azt a tájékoztatást adta, hogy az üzemeltető önként beszerelte a biofiltereket, ezzel a szaghatás megszűnt. Mindezt azonban helyszíni vizsgálattal nem igazolta, a korábbi jegyzőkönyv tanúsága szerint pedig – az utóbb említettekkel ellentmondóan – az átemelő légterét ventillátorral kívánta megszívni, hogy a levegő ne diffúz módon, hanem a biofilteren keresztül kerüljön ki a külső légtérbe. Emellett panaszos augusztusi ismételt panaszlevelére nem válaszolt.

Az ügy jogszabályi háttere
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen:... a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás...

A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény
4. § (1) A települési önkormányzat feladata: (2) A települési önkormányzat - a vízgazdálkodási tevékenységek, mint közfeladatok (közszolgáltatások) körében - köteles gondoskodni: b) a 2000 lakosegyenértékkel jellemezhető szennyvízkibocsátás feletti szennyvíz-elvezetési agglomerációt alkotó településeken a keletkező használt vizek (szennyvizek) szennyvízelvezető művel való összegyűjtéséről, tisztításáról, a tisztított szennyvíz elvezetéséről, illetőleg a más módon összegyűjtött szennyvíz, továbbá a szennyvíziszap ártalommentes elhelyezésének megszervezéséről;
13. § (1) A víziközművek működtetése során végzett vízellátás, szennyvízelvezetés, -elhelyezés és -tisztítás, valamint egyesített rendszer esetén a csapadékvíz-elvezetés közüzemi tevékenység. A víziközművek működtetőit a közüzemi tevékenység keretében az ivóvízellátás és a szennyvízelvezetés szolgáltatására szerződéskötési kötelezettség terheli.

A közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet
1. § (1) A közműves ivóvízellátás és a közműves szennyvízelvezetés közüzemi szolgáltatás. A szolgáltatást végző az ivóvízművek, illetőleg a szennyvízelvezető művek üzemeltetésével köteles a víziközmű hálózatba bekötött ingatlan tulajdonosának, illetőleg egyéb jogcímen használójának ivóvizet szolgáltatni, illetőleg az ingatlanon keletkező szennyvizek - továbbá egyesített rendszerű szennyvízelvezetés esetén a csapadékvizek - összegyűjtését, károkozás nélküli elvezetését és tisztítását elvégezni.

A vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról szóló 72/1996. (V. 22.) Korm. r.
21. § (1) A felügyelőség a jogszabályokban foglalt rendelkezések és hatósági előírások érvényre juttatása érdekében felügyelőségi ellenőrzést végez. (2) A felügyelőség keretében végzett ellenőrzésre az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvénynek a hatósági ellenőrzésre vonatkozó szabályai az irányadók. (3) A vízügyi felügyeletet a felügyelőség hivatalból, éves ellenőrzési terv, továbbá kérelem, megkeresés vagy bejelentés alapján végzi.

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

A vizsgálat megállapításai
A helyi önkormányzatokról és a vízgazdálkodásról szóló törvény helyi önkormányzati feladatként határozza meg a csatornázást és a szennyvízelvezetést.
„Ahol lehetséges az egyedi, kiskapacitású, természetkímélő szennyvíz-ártalmatlanítás megvalósítását ösztönözni kell.” (83/1997. (IX. 26.) OGY határozat)
Országos célként jelenik meg a csatornázottság arányának növelése, minél több ingatlan rákapcsolása a közcsatorna hálózatra.
Figyelemmel kell azonban lenni az egészséges környezethez való alkotmányos jogra, amely alapján jogos igény, hogy az állampolgárok saját otthonukban zavartalanul éljenek, környezetszennyező, egészségkárosító tevékenységtől ne szenvedjenek. Az egészséges környezethez és a jobb környezeti állapotjellemzőkhöz az is hozzátartozik, hogy a szennyvizet zárt rendszerben, a környezetbe jutás lehetőségének kizárásával vezetik és meghatározott módon tisztítják. Egyrészről tehát gondoskodni kell a szennyvízelvezetésről, ez azonban nem járhat mások szükségtelen zavarásával.
A Polgári Törvénykönyv (Ptk.) 100. §-a - a szomszédjog általános szabálya - úgy rendelkezik, hogy a tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné. Így pl. tilos gáz, füst, zaj útján a szomszédos telekre olyan áthatást gyakorolni, amely a szomszédot szükségtelenül zavarja, vagy amely jogai gyakorlását veszélyezteti.
A Legfelsőbb Bíróság egy korábbi ítéletében arra az álláspontra jutott, hogy a szükségtelen zavarás fennállása esetén az érdekek egyeztetésével lehet és kell keresni azt a megoldást, amely mellett ez a hatás már olyan mértékű, amelyet a szomszéd tűrni tartozik (Ptk. 100. §). A meglévő állapothoz képest kell keresni azt a legcélszerűbb megoldást, amelytől a zavaró hatás csökkenthető. Amennyiben van ilyen gazdaságosan kivitelezhető megoldás, annak megvalósítására alappal tarthat igényt a felperes. (BH 2000. 53.)
A Ptk. 115. § (3) bekezdése alapján a tulajdonos követelheti a jogellenes beavatkozás vagy behatás megszüntetését. A tulajdonost tulajdonjoga alapján a dolog háborítatlan birtoklása, használata, hasznainak szedése illeti meg. Ha a tulajdonost nem fosztották ugyan meg a dolog birtoklásától, a tulajdonjog gyakorlását nem tették teljes mértékben lehetetlenné, de valaki a tulajdonost a birtoklásban megzavarta, akadályozza, korlátozza valamely jogosultság gyakorlását, a tulajdonos követelheti a háborítás megszüntetését. Ezt a perfajtát a tulajdonjog háborítatlanságát védő pernek is szokás nevezni. A tulajdonjog háborítatlanságát védő per tartalmában csak negatívumra irányulhat. Háborítás esetében a tulajdonos azt követelheti, hogy a háborító ezt a magatartását hagyja abba, követelheti továbbá, hogy a bíróság a jövőre nézve tiltsa el őt a háborítás ismétlésétől.
A Ptk. 188. § (1) bekezdése szerint ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják (tilos önhatalom), birtokvédelem illeti meg. A 192. § (2) bekezdése értelmében a birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.
A szomszédság jogi fogalma tágabb mint a köznapi értelme: a szomszédság határa jogilag addig terjed, ameddig maga a szükségtelen zavarás, behatás (szennyezés) kiterjed. A Ptk. szövege és az ítélkezési gyakorlat alapján nyilvánvaló, hogy "szomszédok" nemcsak a telekszomszédok, hanem mások is lehetnek.
Összefoglalva tehát fentieket az önkormányzat, mint a csatornahálózat tulajdonosa, valamint a helyi önkormányzatokról szóló törvényben meghatározott feladatok ellátója és a csatornahálózat (szennyvízátemelő) üzemeltetője visszásságot okoz a tulajdonhoz, valamint az egészséges környezethez való alkotmányos joggal összefüggésben, azzal, hogy nem teszi meg a bűzhatás lehető legalacsonyabb szinten tartását célzó intézkedéseket, nevezetesen a Felügyelőség által javasolt ventillátorok beszerelését, megfelelő magasságú élő sövénysor   telepítését és így a panasszal érintett utcák lakóinak életminőségében romlást idéz elő.
Úgyszintén visszásságot okoz fenti jogokkal, továbbá a tisztességes eljáráshoz való alkotmányos joggal összefüggésben a Felügyelőség, azzal, hogy az általa javasolt intézkedések teljesítését figyelmen kívül hagyja, majd a Főfelügyelőség megkeresésére ez utóbbival ellentétes nyilatkozatot tesz, továbbá azzal is, hogy panaszos levelét válasz nélkül hagyja. 
A panaszos szomszédjogi igényét polgári bírósági úton is megpróbálhatja érvényesíteni. A per kockázata természetszerűleg a felperest is terheli.

Kezdeményezés
A megállapított visszásságok megszüntetése érdekében, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Gomba Község Polgármesterét, valamint a csatornahálózatot üzemeltető KÖVÁL Rt. elnök- igazgatóját, hogy tegyék meg a Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség által 2003. 07. 16. napján tartott helyszíni vizsgálat alkalmával javasolt intézkedéseket, illetőleg mindazokat a lépéseket, amelyek azt a célt szolgálják, hogy a bűzhatás az átemelő-berendezés telepéről ne jusson az ingatlanokhoz, illetőleg ennek érdekében gondoskodjanak szaghatás lehető legalacsonyabb szinten tartásáról.
Felkérem továbbá a Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség igazgatóját arra, hogy a vizsgálatom során megkeresett Országos Környezet- Természet és Vízügyi Főfelügyelőség által előírt ellenőrzést – mely arra irányul, hogy az üzemeltető végrehajtotta-e a javasolt műszaki megoldást, ennek mi a hatása, illetőleg, hogy a szennyvízszag érezhető e továbbra is, vagy sem – foganatosítsa. A Főfelügyelőség tájékoztatott arról, hogy megkeresésemre adott válaszát a Felügyelőségnek is megküldte.
Felkérem továbbá arra is, intézkedjen az iránt, hogy munkatársai az eljárási jogszabályokat és a bennük testet öltő garanciákat maradéktalanul betartsák.
Az Országos Zöldhatóság véleménye értelmében a bűzképződés a szennyvíznek az elvezető rendszerben lévő hosszú tartózkodási idejéből és az oxigénhiányos állapotból ered.
Véleménye szerint a probléma okainak feltárására (rákötöttség mértékének vizsgálata, a számított és a valóságos tartózkodási idők összehasonlítása, iszaplerakódás lehetőségének vizsgálata az átemelő műtárgyban, oxigénbevitel lehetőségének vizsgálata nitrát adagolással, a szükséges beavatkozások beruházási- és üzemeltetési költségének becslése) határidőhöz kötött részletes vizsgálat szükséges. A vizsgálatnak a kiviteli tervek és a megvalósult állapot összehasonlítására, a próbaüzem tapasztalataira is ki kell terjednie, továbbá megoldási javaslatot is kell tartalmaznia.
Fentiek teljesülése érdekében kérem, hogy a kezdeményezéssel érintett szervek hatáskörüknek megfelelően, egymással együttműködve járjanak el.
A kezdeményezés tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásukról, a megtett intézkedésükről a kezdeményezés kézhezvételétől számított 30 napon belül szíveskedjenek tájékoztatni.

Budapest, 2005. október 28.

Lenkovics Barnabás sk.