Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 6540/2004. számú ügyben
(Összefoglaló a Takarnet rendszerről a bírósági végrehajtás szempontjából)

Előadó: dr. Juhász Zoltán
1. A vizsgálat megindulása
A Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara (a továbbiakban: Kamara) elnöke fordult beadvánnyal az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben azt közölte, hogy a Kamara elnöksége megállapította a következőket: „az ingatlan-végrehajtás kapcsán a szakszerű munkavégzés jelen idő szerint az önálló bírósági végrehajtók részére az ingatlan-nyilvántartás hiányosságai, illetve a Takarnet rendszer korlátozott, technikailag fejletlen volta miatt csak rendkívüli munka- és költségráfordítással biztosítható”. A Kamara elnöke arra kérte az országgyűlési biztost, hogy vizsgálja meg a Takarnet rendszer hiányosságait abból a szempontból, hogy alkotmányos jogok sérelmének veszélye fennáll-e.
A további eljárás során megkereséssel fordultam a Magyar Köztársaság Igazságügyi Miniszteréhez (a továbbiakban: igazságügyi miniszter), valamint a Magyar Köztársaság Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Miniszteréhez (a továbbiakban: földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter). Időközben a Kamara Elnöke arról tájékoztatott, hogy 2005. június 1-jén hatályba lépett a 43/2005. (V. 5.) FVM rendelet, mely bizonyos javulást hozott az érintett területen.

2. A miniszteri tájékoztatás
2.1. A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter tájékoztatása
A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter tájékoztatása szerint a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium az elmúlt 10-15 évben jelentős beruházásokat hajtott végre az ingatlan-nyilvántartás területén. Ennek eredményeképpen az összes tulajdoni lapra vonatkozó adat számítógépre került, valamint 2000. júniusa óta a TAKAROS (Térképen Alapuló Kataszteri Rendszer Országos Számítógépesítése) rendszer üzemel az ország vidéki körzeti földhivatalaiban.
A TAKARNET (TAKAROS NETwork) hálózat biztosítja a földügyi szakág hivatalainak számítógépes összekapcsolását, valamint a földhivatali adatok távoli hozzáférését. A hálózat kiépítése 1998-ban fejeződött be, a földhivatalok azóta használják a hálózatot üzemszerűen belső adatforgalmazásra, levelezésre. Mivel a TAKAROS adatbázisok üzembeállítása (2000), valamint a hálózat használatát és igazgatási szolgáltatási díjait szabályozó rendelet hatályba lépése csak később történt meg (2002), ezért külső felhasználók csak ezt követően vehették igénybe a rendszer szolgáltatásait.
2002. június 10-én az ország összes körzeti földhivatali ügyfélszolgálatán megkezdődött a TAKARNET hálózaton keresztüli tulajdoni lap másolat szolgáltatás, vagyis bármely másik földhivatal adatbázisából szolgáltat tulajdoni lap másolatot az ügyfeleknek. 2003. áprilisa óta külső felhasználók – így önálló bírósági végrehajtók – is csatlakozhatnak a TAKARNET hálózathoz tulajdoni lap adat lekérdezése céljából. A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter adatai szerint jelenleg közel 3000 felhasználója van a rendszernek, többek között az ország összes közjegyzője, bankok, ügyvédek, önkormányzatok, közintézmények és mintegy 100 bírósági végrehajtó is csatlakozott a rendszerhez. A felhasználók száma folyamatosan növekszik, ennek a rendszer technikai jellemzői nem szabnak korlátot.
A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter szerint az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvényre (a továbbiakban: Inytv.) hivatkozással a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium azonnal kezdeményezte a bírósági végrehajtók csatlakozását a TAKARNET rendszerhez. A Kamara által átadott címlista szerint 2003. május 16-án az összes kamarai listán szereplő önálló bírósági végrehajtónak megküldésre került a csatlakozás igényléséhez szükséges formanyomtatvány és tájékoztatás, tehát az elsők között biztosítatott számukra a csatlakozás lehetősége, bár ezzel mostanáig nem élt az összes végrehajtó.
A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter felhívta a figyelmet arra, hogy a TAKARNET hálózat fejlesztési lehetőségei nem korlátozódnak a tulajdoni lap másolat szolgáltatására, mely szolgáltatást különböző keresési szempontok szerint (helyrajzi szám, postacím, tulajdonos adatai, jogosult adatai, tulajdonos és jogosult adatai szerint ) a bírósági végrehajtók számára nyújt. A 2005. június 1-jétől indult új szolgáltatás keretében a név szerinti keresésnél nem szükséges minden földhivatali körzetre külön-külön lekérdezést végrehajtani, mivel egy új menü beiktatásával a bírósági végrehajtóknak adott a lehetőség az országos kigyűjtés végzésére. Ugyancsak megkezdődött a térképmásolat szolgáltatás is. Jelenleg a főváros digitális térképei érhetők el a hálózaton keresztül, de folyamatban van a Nemzeti Kataszteri Program keretében az ingatlan-nyilvántartási térképek teljes körű digitalizálása, így a tervek szerint a következő évben megkezdődik a vidéki térképek hálózati szolgáltatása is.
Az Inytv. vonatkozó rendelkezései alapján a bírósági végrehajtó egyénileg csatlakozhat a rendszerhez, illetve a végrehajtói irodában működő végrehajtók közös számítógépet is működtethetnek a TAKARNET rendszerhez való csatlakozás céljából. A megyei (fővárosi) bírósági végrehajtók pedig a bíróság számítógépét is igénybe vehetik az ingatlan-nyilvántartásba történő betekintéshez vagy a lekérdezés jogának gyakorlásához. A végrehajtók munkáját könnyíti, hogy nem csak az ingatlanok helyrajzi száma alapján, hanem az ingatlan-nyilvántartásba jogosultként bejegyzettek adatai szerinti lekérdezési jogosultság is biztosított részükre. Így az adós személyes adatai birtokában meg tudják állapítani – az egész ország területére vonatkozóan –, hogy van-e a tulajdonában ingatlan. Amennyiben van ilyen ingatlan, a tulajdoni lapról megállapíthatóak az ingatlan adatai, továbbá az is, hogy van-e folyamatban ingatlan-nyilvántartási eljárás.
A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter szerint a felhasználók igényeinek figyelembevételével a rendszer fejlesztése folyamatos, a felhasználók egy 2003 őszén rendezett felhasználói konferencián kedvezően nyilatkoztak a rendszerről, a Kamara közvetlenül a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium felé a TAKARNET rendszer működésével, illetve a földhivatalokkal kapcsolatban jelzéssel nem élt.
A rendszer használata tekintetében a 43/2005. (V. 5.) FVM rendelet értelmében többek között az önálló bírósági végrehajtók mentesek a hálózathasználati díj fizetése alól, vagyis a TAKARNET szolgáltatásaihoz díjmentesen jutnak hozzá.
A földhivatali ügyintézés vonatkozásában, a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter tájékoztatása szerint, a határidőben történő ügyintézés érdekében jelentős erőfeszítések történtek. Ennek eredményeként a vidéki földhivataloknál már a korábbi években is a jogszabályok által megszabott határidőn belüli volt az ügyintézés. A hátralék-feldolgozással érintett földhivatalok közül – a 2005. májusi adatok alapján – Pest Megyében 24 db, a Fővárosban pedig 2397 db volt a határidőn belül el nem intézett ügyiratok száma. A Kamara elnökének állításával, mely szerint „az ingatlan-végrehajtás kapcsán a szakszerű munkavégzés jelen idő szerint az önálló bírósági végrehajtók részére az ingatlan-nyilvántartás hiányosságai, illetve a Takarnet rendszer korlátozott, technikailag fejletlen volta miatt csak rendkívüli munka- és költségráfordítással biztosítható”, a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter nem ért egyet, azt nem tartja helytállónak. A TAKARNET rendszert technikailag kifejezetten korszerűnek tartja, sok európai ország (pl. Cseh Köztársaság) ezt tekintette mintaként saját rendszere elkészítése során.

2.2. Az igazságügyi miniszter tájékoztatása
Az igazságügyi miniszter levelében foglaltak szerint a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) alapján az adósok végrehajtás alá vonható vagyontárgyainak (ideértve az ingatlanvagyont is) felkutatása és lefoglalása érdekében a végrehajtóknak minden szükséges intézkedést meg kell tenniük. A Vht. 2001. szeptember 1-jén hatályba lépett módosítása a végrehajtó részére lehetővé teszi a végrehajtási eljárás eredményes lefolytatása érdekében az adósra és vagyonára vonatkozó adatokat kezelő hatóságok, szervezetek, így például a rendőrség, a gépjárműveket nyilvántartó hatóság, a személyi adat- és lakcímnyilvántartó szervek, okmányiroda, társadalombiztosítási szervek, illetékhivatal, adóhatóság, cégbíróság, pénzügyi intézmények, befektetési szolgáltatók, továbbá a földhivatal megkeresését is.
A Vht. hivatkozott módosításával összefüggésben az Inytv. kiegészült az új 73/A. §-sal, amely szerint a bírósági végrehajtó a bírósági végrehajtási eljárás lefolytatása és a törvényben meghatározott feladatainak a teljesítése céljából a hivatali helyiségben működtetett saját gépi adatfeldolgozó eszközzel köteles az illetékességi területén működő földhivatal számítógépes ingatlan-nyilvántartásához kapcsolódni. Az Inytv. alapján tehát a bírósági végrehajtók számára kötelezővé vált a TAKARNET rendszerhez való csatlakozás, amely lehetővé tette számukra, hogy a földhivatali adatbázisokból számítógépes úton juthassanak – mind a végrehajtási, mind az ezt megelőző ún. „előzetes eljárás” során – a munkájukhoz szükséges adatokhoz, valamint megteremtette a lehetőséget a végrehajtási eljárás során a gyorsabb földhivatali ügyintézésnek.
A fenti változtatásokon túl szükségesnek tartja az igazságügyi miniszter, hogy a TAKARNET rendszer az elkövetkezendőkben fokozottabban segítse elő a végrehajtási eljárás pontosságát, gyorsaságát és szakszerűségét. Ennek érdekében az Inytv. módosításáról ez év áprilisában készült, májusban átdolgozott kormány-előterjesztés, illetve az ehhez mellékelt törvénytervezet közigazgatási egyeztetésekor az Igazságügyi Minisztérium támogatta a MeH Elektronikus Kormányzati Központjának azon törekvését, hogy a közigazgatási eljárás új szabályainak, valamint az elektronikus kormányzati stratégiának megfelelően nyíljon lehetőség az ingatlan-nyilvántartási eljárások során a mind szélesebb körű elektronikus ügyintézésre.
Ennek eredményeképpen a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium vállalta, hogy 2006. január 1-jétől a számítógépes ingatlan-nyilvántartási rendszeréből elektronikus úton hiteles tulajdoni lap másolat is szolgáltatható lesz. További egyeztetések történtek és történnek annak érdekében, hogy sor kerülhessen az időbeli korlátozások oldására, a TAKARNET rendszer ügyfélkapun is elérhető legyen, valamint kapcsolódhasson az e-kormányzat alapinfrastruktúrájához, az ún. Elektronikus Kormányzati Gerinchálózathoz, és ezáltal az automatikus országos lekérdezés lehetősége is biztosíthatóvá váljék. E változtatások a végrehajtási eljárás munka- és költségigényét is csökkenteni fogják.
Az igazságügyi miniszter szerint a Kamara jelezte, hogy a földhivatalok – amelyek soron kívül kötelesek a bírósági végrehajtók végrehajtási jog bejegyzése iránti megkereséseinek teljesítésére a megelőző széljegyek elintézésével együtt – az Inytv. 32. §-ának (1) bekezdésére hivatkozva (amely az ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzés alapjául szolgáló okiratok kellékeit tartalmazza) nem jegyzik be az adósok ingatlanaira a végrehajtási jogot, a bírósági végrehajtót pedig hiánypótlásra szólítják fel az adós személyi azonosítójának, illetve az adós cégek statisztikai számjelének közlése, beszerzése iránt.
Szintén az igazságügyi miniszter szerint a végrehajtás elrendeléséhez azonban a hatályos jogszabályok alapján nem szükséges az adós személyi azonosítójának (személyi szám) ismerete, az az esetek többségében nem is áll rendelkezésére az eljáró bíróságnak, bírósági végrehajtónak. Nincs tehát a végrehajtási rendszer felkészülve olyan földhivatali gyakorlatra, amely ezen adatok közlését is megkívánná a megkeresés teljesítéséhez.
A végrehajtási jogok bejegyzése egyébként sem olyan eljárás – véli az igazságügyi miniszter –, ahol az érintett adatai ne állnának rendelkezésére az ingatlan-nyilvántartásnak, hiszen csak az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogosult ingatlanára vagy tulajdoni hányadára jegyezhető be a végrehajtási jog. Ha a bírósági végrehajtó megkeresésében megjelölésre kerül az ingatlan vagy az ingatlan meghatározott tulajdoni hányada, úgy a megkeresés teljesítésének nem lehet akadálya.
Problémaként merült fel, hogy a számítógépes nyilvántartást egyenként a körzeti földhivatalok vezetik a saját maguk által nyilvántartott adatokról, és a nyilvántartás csak munkaidőben érhető el. Emiatt a végrehajtóknak nem egy lekérdezéssel, hanem a 119 földhivatal adatbázisába egyenként történő betekintéssel kell az országos ingatlan-kutatást elvégezni, amely a nyilvántartás elérésének jelzett időbeli korlátaira is figyelemmel gyakorlatilag ellehetetleníti az eljárásukat. Ezt a problémát 2001. óta számos alkalommal jelezte az Igazságügyi Minisztérium a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium vezetőinek.
A Kamara jelezte: szükség lenne arra, hogy a bírósági végrehajtók a feladataik ellátásához hiteles tulajdoni lap másolatot kérhessenek on-line módon. Egyes végrehajtási cselekmények megtételéhez ugyanis friss tulajdoni lapot kell beszerezni, így közvetlenül az árverés előtt ez az egyik bizonyítéka annak, hogy az árverés nem törvénysértő módon került lebonyolításra. Hiába adják meg a jogszabályok a lekérdezés jogát a végrehajtónak, ettől függetlenül a hiteles tulajdoni lap másolatot így is papír alapon kell beszerezniük. 
Az igazságügyi miniszter tájékoztatása szerint a Kamara jelezte továbbá: indokolt megteremteni a jogszabályi feltételeit annak, hogy ha a végrehajtó a lekérdezés során nem talál ingatlant, ennek tényéről hiteles igazolást szolgáltasson számára a rendszer. A végrehajtónak ugyanis anyagi felelőssége áll fenn a végrehajtás szakszerű lefolytatásáért, s így azért is felel, hogy mindent megtett az ingatlan felkutatása érdekében. Egy polgári perben ugyanakkor nem tud a lekérdezés megtörténtével és annak nemleges eredményével védekezni, ha erre vonatkozó okirat nincs a birtokában.
Az igazságügyi miniszter szerint e problémákról az Igazságügyi Minisztérium rendszeresen tájékoztatta a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium vezetőit, e tárgyban 2005. június 22-én folyt le megbeszélés a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszterrel. Az Inytv. módosításáról készített, korábban hivatkozott kormány-előterjesztés, illetve az ehhez mellékelt törvénytervezet közigazgatási egyeztetésekor pedig az Igazságügyi Minisztérium mindent megtett annak érdekében, hogy a Kamara által jelzett problémák orvoslására sor kerüljön.
Az igazságügyi miniszter egyetért a Kamara elnökének véleményével, mely szerint: „az ingatlan-végrehajtás kapcsán a szakszerű munkavégzés jelen idő szerint az önálló bírósági végrehajtók részére az ingatlan-nyilvántartás hiányosságai, illetve a Takarnet rendszer korlátozott, technikailag fejletlen volta miatt csak rendkívüli munka- és költségráfordítással biztosítható”, hiszen a végrehajtók tapasztalatai azt mutatják, hogy a TAKARNET számítógépes rendszer sok szempontból nem megfelelő működése a végrehajtások sikerének, gyorsaságának jelentős gátját jelenti. A rendszer hiányosságai miatt a végrehajtók ma sem tudják nélkülözni a papír alapú ügyintézést, amely mind számukra, mind a földhivatalok számára jelentős és indokolatlan adminisztrációt eredményez. Egy gyorsan és hatékonyan működő számítógépes rendszer alkalmazása nagymértékben elősegíthet a végrehajtási eljárás pontosságát, gyorsaságát, szakszerűségét, amely kialakítására – tekintettel az e tárgyban folytatott kormányzati erőfeszítésekre – minél korábban sor kerül.

3. Az ügy jogszabályi háttere 
a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény
az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény
41/2002. (V. 14.) FVM rendelet egyes, a számítógépes adatbázisból történő lekérdezés útján szolgáltatható ingatlan-nyilvántartási adatok igazgatási szolgáltatási díjáról és az adatátviteli vonalon történő adatszolgáltatásról

4. Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

5. Értékelés
5.1. A bírósági végrehajtás hatékonysága
A bírósági végrehajtás célja, hogy a jogot, az ennek megfelelő jogi szankciót a kötelezettel szemben kényszerrel is érvényre juttassa. Ez a szankció rendszerint a kötelezettség teljesítésére (a követelés kielégítésére), kivételesen a későbbi teljesítés biztosítására irányul (biztosítási intézkedés végrehajtása). Az eljárásban általában vagyoni kényszer, kivételesen személy elleni kényszer kerül alkalmazásra. 
A Vht. 1. §-a szerint: „A bíróságok és a jogvitát eldöntő más szervek határozatait, továbbá egyes okiratokon alapuló követeléseket bírósági végrehajtás útján, e törvény szerint kell végrehajtani.” 
A bírósági végrehajtási rendszer hatékony működése meghatározó fontosságú a demokratikus jogállam alapvető fogalmából levezetett jogbiztonság követelménye szempontjából. Ugyanis a jogbiztonság érvényesülésének elengedhetetlen feltétele, hogy a bíróság jogerős ítéleteiben, valamint más végrehajtható okiratokban (Vht. 10. §) foglaltak végrehajtása önkéntes teljesítés hiányában is megtörténjen. Ennek érdekében jár el a bírósági végrehajtó (önálló bírósági végrehajtó és megyei bírósági végrehajtó), aki jogosult az állami kényszer fokozatos és arányos alkalmazására az eljárás sikere érdekében. A hatékonyság növelése miatt szükséges folyamatosan vizsgálni azokat a lehetőségeket, amelyek a gyorsabb, eredményesebb végrehajtást biztosíthatják. Ezek körébe tartozik a megfelelő jogi szabályozási környezet kialakítása éppúgy, mint az anyagi jellegű fejlesztések megvalósítása.
A bírósági végrehajtási eljárás sikeres lefolytatásának elősegítése érdekében teszi lehetővé a törvény a bírósági végrehajtó számára, hogy adatgyűjtést végezzen, információkat gyűjtsön az adós lakóhelyének (tartózkodási helyének) megállapítása, valamint a végrehajtás alá vonható ingó és ingatlan vagyon felkutatása céljából.

5.2. Adatgyűjtés a bírósági végrehajtási eljárásban
A Vht. rendelkezik az adósra vonatkozó adatok beszerzéséről és kezeléséről. A Vht. 47. §-a szerint a végrehajtási eljárás eredményes lefolytatása érdekében a végrehajtó szükség esetén beszerzi az adós lakóhelyére (tartózkodási helyére), székhelyére, telephelyére, munkahelyére (egyéni vállalkozására), jövedelmére és a végrehajtás alá vonható vagyontárgyaira (ingó, ingatlan vagyon, bankszámla, betét, értékpapír, érdekeltség gazdasági társaságban stb.) vonatkozó adatokat.
A végrehajtó ezen eljárása során megkeresheti az adósra és vagyonára vonatkozó adatokat kezelő hatóságokat, szervezeteket, így különösen a rendőrséget, a gépjárműveket nyilvántartó hatóságot, a személyiadat- és lakcímnyilvántartó szerveket, okmányirodát, társadalombiztosítási szerveket, illetékhivatalt, adóhatóságot, cégbíróságot, pénzügyi intézményeket, befektetési szolgáltatókat, földhivatalt, a vízi és légi járművek lajstromát, illetve nyilvántartását vezető szerveket, a távközlési szervezeteket, az ingó jelzálogjogi nyilvántartást, a közjegyzőket, továbbá a Kamarát az adós gazdálkodó szervezetekről vezetett nyilvántartásba történő betekintés céljából. A nyilvántartásokat vezető hatóságok és szervezetek a végrehajtó megkeresésének 8 napon belül, illeték- és díjmentesen kötelesek eleget tenni.
Ugyanakkor a végrehajtó a hivatalos eljárása során tudomására jutott adatokat köteles megvédeni a jogosulatlan hozzáférés, nyilvánosságra hozás, és azok törvényellenes módon vagy ilyen célból történő felhasználása ellen, azokat csak jogszabályban meghatározott esetben tüntetheti fel az intézkedéseiről szóló iratokban, és hozhatja mások tudomására. Ezek az adatok a végrehajtási ügy irattárba helyezését követő 10 évig kezelhetők, ezt követően a végrehajtó az adatokat tartalmazó iratokat megsemmisíti, illetve az adatok törléséről egyéb módon gondoskodik.
Ezek a törvényi rendelkezések teszik lehetővé, hogy – bizonyos határok között – az eljáró végrehajtó a végrehajtási eljárás lefolytatásához szükséges adatokhoz hozzáférhessen, s ugyancsak e rendelkezések szabályozzák az adatok megfelelő kezelését.
A végrehajtás eredményességét mozdítja elő, ha megfelelő és naprakész számítógépes adatbázishoz férhetnek hozzá on-line elérési móddal a bíróságok és a végrehajtók. Ilyen irányú elképzeléseket a jogi szakirodalomban korábban is felvetettek. Így például az adós lakóhelyének és munkahelyének megállapításához megfelelő megoldásként javasolták egy megfelelő garanciákkal kialakított, rendszeresen aktualizált információkat tartalmazó, országos számítógépes nyilvántartást a természetes személyek lakóhelyéről és munkahelyéről. Hasonló nyilvántartások megfelelő működése tartható kívánatosnak a cégnyilvántartás és az ingatlan-nyilvántartás területén is. A személyes adatok védelmének szempontjából megközelítve annak ténye, hogy az adott személy vagy szervezet ellen végrehajtási eljárás van folyamatban, mivel önként nem tett eleget a bíróság jogerős döntésének, kellő jogalapot teremt arra, hogy a bíróság és a végrehajtó megismerhesse a lakóhelyre (székhelyre), munkahelyre, valamint a végrehajtás alá vonható vagyontárgyakra vonatkozó információkat. (L. Kapa Mátyás: A bírósági végrehajtás néhány időszerű kérdéséről. Magyar Jog 2000. 3. szám 164–173. o.)
Ezek az eszközök igen nagy hatékonyságúak, jelentősen elősegíthetik a végrehajtási eljárás eredményességét. A magyar jogrendszerben a cégnyilvántartásról, a cégnyilvánosságról és a bírósági cégeljárásról szóló 1997. évi CXLV. törvény 5. §-a, valamint az Inytv. 70. §-a feljogosítja a bírósági végrehajtókat csoportosított cégadatok beszerzésére, illetve arra, hogy az ingatlan-nyilvántartásból egy tulajdonosnak valamennyi ingatlanáról adatokat kérhessenek. Az Inytv. 73/A. §-a kötelezővé teszi, hogy a bírósági végrehajtó a bírósági végrehajtási eljárás lefolytatása és a törvényben meghatározott feladatainak a teljesítése céljából a hivatali helyiségében működtetett saját gépi adatfeldolgozó eszközzel az illetékességi területén működő földhivatal számítógépes ingatlan-nyilvántartásához kapcsolódjon. A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter a csatlakozás lehetőségét egyszeri csatlakozási díj fizetése ellenében biztosítja.
Az ismertetett on-line hozzáférések lehetővé teszik, hogy közvetlenül, az illetékes szervek megkeresése nélkül is, gyakorlatilag azonnal beszerezhetők legyenek bizonyos információk, például az adós bankszámlaszáma vagy ingatlanának adatai.

5.3. Gyakorlati kérdések a TAKARNET rendszerrel összefüggésben
Megállapítható, hogy némi ellentmondás merült fel az igazságügyi miniszter és a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter véleménye között a TAKARNET rendszer működésével kapcsolatosan a bírósági végrehajtás szempontjából.
Az igazságügyi miniszter a 2.2. pontban ismertetett levelében a következő problémákat veti fel:
1. A földhivatalok – amelyek soron kívül kötelesek a bírósági végrehajtók végrehajtási jog bejegyzése iránti megkereséseinek teljesítésére a megelőző széljegyek elintézésével együtt – az Inytv. 32. §-ának (1) bekezdésére hivatkozva (amely az ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzés alapjául szolgáló okiratok kellékeit tartalmazza) nem jegyzik be az adósok ingatlanaira a végrehajtási jogot, a bírósági végrehajtót pedig hiánypótlásra szólítják fel az adós személyi azonosítójának, illetve az adós cégek statisztikai számjelének közlése, beszerzése iránt. A végrehajtás elrendeléséhez azonban a hatályos jogszabályok alapján nem szükséges az adós személyi azonosítójának (személyi szám) ismerete, az az esetek többségében nem is áll rendelkezésére az eljáró bíróságnak, bírósági végrehajtónak. Nincs tehát a végrehajtási rendszer felkészülve olyan földhivatali gyakorlatra, amely ezen adatok közlését is megkívánná a megkeresés teljesítéséhez. Az érintett adatai egyébként is rendelkezésére állnak az ingatlan-nyilvántartásnak, hiszen csak az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogosult ingatlanára vagy tulajdoni hányadára jegyezhető be a végrehajtási jog. Ha a bírósági végrehajtó megkeresésében megjelölésre kerül az ingatlan vagy az ingatlan meghatározott tulajdoni hányada, úgy a megkeresés teljesítésének nem lehet akadálya.
2. A számítógépes nyilvántartást egyenként a körzeti földhivatalok vezetik a saját maguk által nyilvántartott adatokról, és a nyilvántartás csak munkaidőben érhető el. Emiatt a végrehajtóknak nem egy lekérdezéssel, hanem a 119 földhivatal adatbázisába egyenként történő betekintéssel kell az országos ingatlan-kutatást elvégezni, amely a nyilvántartás elérésének jelzett időbeli korlátaira is figyelemmel gyakorlatilag ellehetetleníti az eljárásukat.
3. Szükség lenne arra, hogy a bírósági végrehajtók a feladataik ellátásához hiteles tulajdoni lap másolatot kérhessenek on-line módon. Egyes végrehajtási cselekmények megtételéhez ugyanis friss tulajdoni lapot kell beszerezni, így közvetlenül az árverés előtt ez az egyik bizonyítéka annak, hogy az árverés nem törvénysértő módon került lebonyolításra. Hiába adják meg a jogszabályok a lekérdezés jogát a végrehajtónak, ettől függetlenül a hiteles tulajdoni lap másolatot így is papír alapon kell beszerezniük.
4. Indokolt megteremteni a jogszabályi feltételeit annak, hogy ha a végrehajtó a lekérdezés során nem talál ingatlant, ennek tényéről hiteles igazolást szolgáltasson számára a rendszer. A végrehajtónak ugyanis anyagi felelőssége áll fenn a végrehajtás szakszerű lefolytatásáért, s így azért is felel, hogy mindent megtett az ingatlan felkutatása érdekében. Egy polgári perben ugyanakkor nem tud a lekérdezés megtörténtével és annak nemleges eredményével védekezni, ha erre vonatkozó okirat nincs a birtokában.

A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter levelében foglaltak alapján a felsorolásba foglalt 2. pontban felvetett probléma megoldást nyert. A csoportos lekérdezés lehetővé vált, mivel a 2005. június 1-jétől indult új szolgáltatás keretében a név szerinti keresésnél nem szükséges minden földhivatali körzetre külön-külön lekérdezést végrehajtani, ugyanis egy új menü beiktatásával a bírósági végrehajtóknak adott a lehetőség az országos kigyűjtés végzésére.
A felsorolásban 1. számon említett személyi számmal, illetve statisztikai számjellel kapcsolatos problémák esetlegesen megfelelő jogszabály-módosítással oldhatók meg. Azonban fokozott hangsúlyt kell fektetni arra is, hogy az adós személye megfelelően és egyértelműen azonosítható legyen. Eddigi gyakorlatomban, igaz nagyon kis számban, de előfordultak olyan esetek, amelyek során az adós személyének nem megfelelő azonosítása miatt téves intézkedések történtek. Ugyanakkor megfelelő szabályozás kialakítása esetén az eljárás gyorsítása és egyszerűsítése érdekében elfogadható lehet – megítélésem szerint – ezeknek az adatoknak a mellőzése a végrehajtási jog földhivatali bejegyzése iránti végrehajtói kérelemben. Különösen fontos a rendezés akkor, ha nincs összhang a végrehajtási és az ingatlan-nyilvántartási szabályok között ezekben a kérdésekben. Elengedhetetlennek tartom azonban, hogy pontosan végzett eljárási cselekmények valósuljanak meg a bírósági végrehajtási eljárásban.
A felsorolásban 3. számon említett kérdéssel kapcsolatban: a papír alapú hiteles tulajdoni lap másolatokat 2002. február 4-e óta az erre a célra szolgáló biztonsági elemekkel ellátott biztonsági papíron szolgáltatják a földhivatalok a hitelesség érdekében. Véleményem szerint a bírósági végrehajtók hiteles tulajdoni lap másolathoz informatikai, hálózati úton történő hozzájutása esetlegesen az elektronikus aláírás megfelelő alkalmazásával képzelhető el a közhitelesség érdekében. 
A 4. pontban vázolt „negatív igazolás” igénye is a technikai és jogi környezet szempontjából igényel megvalósíthatósági vizsgálatot. Ebben az esetben is fontolóra kell venni a közhitelesség, valamint ezzel kapcsolatban az elektronikus aláírás kérdéskörét. Ugyanakkor jogos igénynek látszik annak biztosítása, hogy a végrehajtók igazolhassák eljárásuk, lekérdezésük, adatgyűjtésük „negatív” eredményét a bírósági végrehajtási eljárás e szakaszában. Ez nem zárja ki azt, hogy egy akár több évig húzódó végrehajtási eljárásban a végrehajtó több alkalommal, több időpontban tegyen újabb kísérletet az adós tulajdonában álló ingatlan felderítése érdekében.
Meglátásom szerint a vázolt felvetések megvitatása az érintett minisztériumok, valamint a Kamara képviselői közötti egyeztetés során történhet meg. Amennyiben sikerül megegyezésre jutni, a megfelelő jogszabály-módosítás, illetve jogszabály-alkotás keresztülvihető. Ennek során a garanciális szabályok fenntartása, az ingatlan-nyilvántartás közhitelességének megőrzése elengedhetetlen.

5.4. Néhány megjegyzés a földhivatalok eljárásával kapcsolatban
Világosan látható, hogy a bírósági végrehajtási eljáráshoz szorosan kapcsolódó földhivatali eljárás során szintén fokozott követelmény a jogszerűség, amelynek garanciális jelentősége van. A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter által szolgáltatott adatok a Fővárosban még mindig számottevő hátralékot jeleznek. Az ügyirathátralék feldolgozása kiemelkedő feladat, melynek mielőbbi teljesítése elsőrendű cél. Az ügyintézési határidők betartásának biztosítása szintén garanciális jellegű a jogállamiság követelményrendszere szempontjából. Ez annál inkább így van, mivel a földhivatal a végrehajtási jog bejegyzését, továbbá a végrehajtónak, a feleknek és más érdekelteknek az ingatlan-végrehajtással kapcsolatos beadványait és a velük kapcsolatos széljegyeket soron kívül intézi el.
A bírósági végrehajtási eljárás keretében sajnálatos módon előfordul végrehajtási jog téves bejegyzése (pl. OBH 2077/2004. sz. ügy), mely az érintett harmadik személy tulajdonhoz való jogát sérti. Ugyancsak előfordul, hogy a Vht. 138. § (4) bekezdésében foglalt szabályt nem teljesíti maradéktalanul a földhivatal, mely szerint: „A földhivatal a végrehajtási jog bejegyzéséről szóló határozatát a végrehajtónak, a feleknek és azoknak kézbesíti, akiknek az ingatlanra vonatkozólag az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett joguk van..” Mindezek miatt szükséges a szakmai felügyelet erősítése, a jogszerű eljárás biztosítása a földhivatali, illetve minisztériumi szakmai vezetők részéről.

6. Összegzés
Megállapítom, hogy a TAKARNET rendszerrel összefüggésben az igazságügyi miniszter által felvetett kérdések, különös tekintettel a személyi számmal és statisztikai számjellel kapcsolatos esetleges szabályozási diszharmóniára, kihatással lehetnek a jogállamiság követelményéből levezetett alapvető jogelvekre, így a jogbiztonság elvére, a tisztességes eljáráshoz való jogra; valamint közvetetten a tulajdonhoz való jogra.
Maga a TAKARNET hatékony, megfelelő informatikai rendszer a rendelkezésemre álló adatok szerint. Továbbfejlesztése – a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter által ismertetett céloknak megfelelően – támogatandó.
A földhivatali eljárásban az említett hiányosságok kiküszöbölésére, az ügyhátralék feldolgozására kell hangsúlyt fektetni. Törekedni kell arra, hogy a földhivatali (ingatlan-nyilvántartási) eljárások jogszerűek legyenek. 

7. Javaslatok, ajánlások, kezdeményezések:
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. §-a, valamint 21. §-a alapján:
1. Felkérem a Kamara Elnökét, gondoskodjék arról, hogy – amennyiben ez még nem történt meg – valamennyi önálló bírósági végrehajtó csatlakozzék a TAKARNET rendszerhez a Jelentésemben korábban leírtakra tekintettel.
2. Felkérem az igazságügyi minisztert és a földművelésügyi és vidékfejlesztési minisztert, hogy a Kamara Elnökének, illetve a Kamara képviselőinek bevonásával vizsgálják meg az igazságügyi miniszter által felvetett, a Jelentés 5.3. szakaszában foglalt kérdéseket. Azaz: személyi számmal, illetve statisztikai számjellel kapcsolatos problémák; annak esetleges lehetővé tétele, hogy a bírósági végrehajtók feladataik ellátásához hiteles tulajdoni lap másolatot kérhessenek on-line módon; annak esetleges megvalósítása, hogy amennyiben a végrehajtó a lekérdezés során nem talál ingatlant, ennek tényéről hiteles igazolást szolgáltasson számára a rendszer. Minden esetben figyelembe veendők a jogi és technikai megvalósíthatóság tényezői.
3. Felkérem a földművelésügyi és vidékfejlesztési minisztert, hogy hívja fel a földhivatalok vezetőit arra, hogy az ügyintézési határidők betartásának, az eljárások jogszerű lefolytatásának érdekében tegyenek meg minden szükséges és lehetséges erőfeszítést, s mindezt a bírósági végrehajtási eljárással összefüggő földhivatali (ingatlan-nyilvántartási) eljárásban is tartsák szem előtt.
Felkérem az érintett szerveket, hogy a javaslatokkal, ajánlásokkal, illetve kezdeményezésekkel kapcsolatos álláspontjukról és a megtenni tervezett intézkedésekről 30 napon belül szíveskedjenek értesíteni. 

Budapest, 2005. október 13.

Lenkovics Barnabás sk.