Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 6436/2004. sz. ügyben

Előadó: dr. Kiss László
Az eljárás megindítása
A panaszos használt gépkocsit vásárolt a leánya részére L. Kálmán budapesti lakostól. A vásárlást a rendőrségen bejelentette, a bemutatott okiratok alapján a forgalmi engedélybe bejegyezték az új tulajdonos adatait, és kiállították részükre a gépkocsi törzskönyvét. A gépkocsit néhány hónap múlva eladták, de fél évvel később a rendőrség a vevőjüktől lefoglalta az autót, és kiadta a Merkantil Banknak. Az intézkedésre az adott okot, hogy L. Kálmán a hiteltartozását nem törlesztette, a gépkocsit meghamisított forgalmi engedéllyel adta el. A panaszost a bíróság kötelezte, hogy a lefoglalást szenvedő részére a gépkocsi vételárát fizesse vissza. A panasz alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. (Obtv.) 16. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el.

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

1999. évi LXXXIV. törvény a közúti közlekedési nyilvántartásról
1. § (2) A közúti közlekedési nyilvántartás célja azon adatok kezelése, amelyek a tulajdon védelméhez, a közúti közlekedés biztonságának elősegítéséhez és a hatósági okmányok közhitelességének biztosításához fűződő egyéni és közérdek érvényesítéséhez szükségesek.
3. § (1) A közúti közlekedési nyilvántartást (a továbbiakban: nyilvántartás) országos illetékességgel a belügyminiszter irányítása alatt álló hatósági jogkörrel rendelkező központi hivatal (a továbbiakban: Hivatal) működteti.
4. § (1) d./ A Hivatal feladat- és hatásköre (…) felügyeli az okmánykiállítás és az okmánykiadás rendjét.
9. § (2) A járműnyilvántartás a külön jogszabályban meghatározottak szerint tartalmazza a jármű c) forgalmazási korlátozására vonatkozó adatokat, e) a járműokmányok eltulajdonítására, megsemmisülésére, elvesztésére, találására, megkerülésére vonatkozó adatokat,

1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
101. § (1) a./ A hatóság lefoglalja azt a dolgot, amely (…) tárgyi bizonyítási eszköz,
102. § (1) A lefoglalást meg kell szüntetni, mihelyt arra az eljárás érdekében nincs szükség. A lefoglalás megszüntetése helyett a más jogszabályban meghatározott módon kell eljárni, ha a lefoglalt dolog birtoklása jogszabályba ütközik. (2) A lefoglalás megszüntetésekor a lefoglalt dolgot annak kell kiadni, aki a bűncselekmény elkövetésekor a dolog tulajdonosa volt, és ezt kétséget kizáró módon igazolni tudja. Ha nincs olyan személy, akinek az előbbi rendelkezés szerint a dolgot ki kell adni és ez az eljárás adataiból sem tűnik ki, a dolgot annak kell kiadni, aki a kiadása iránt alaposnak látszó igényt jelentett be. Ha ilyen személy sincs, és ilyen igény az eljárás adataiból nem tűnik ki, a dolgot annak kell kiadni, akitől lefoglalták. A terheltnek a lefoglalt dolgot csak akkor lehet kiadni, ha azt az előbbi rendelkezések szerint másnak nem lehet kiadni.

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
349. § (1) Államigazgatási jogkörben okozott kárért a felelősséget csak akkor lehet megállapítani, ha a kár rendes jogorvoslattal nem volt elhárítható, illetőleg a károsult a kár elhárítására alkalmas rendes jogorvoslati lehetőségeket igénybe vette.
368. § (2) A vevő a tulajdonjog-fenntartás hatályossága idején a dolgot nem idegenítheti el, és nem terhelheti meg. Ez a szabály harmadik személy jóhiszeműen és ellenérték fejében szerzett jogát nem érinti.

BH1997. 294.
I. Az államigazgatási jogkörben okozott kár érvényesítésére irányuló perben - a hatáskör szempontjából - a bíróságoknak először azt kell vizsgálniuk, hogy a felperes közhatalom gyakorlása során kifejtett tevékenységre vagy mulasztásra alapítja-e az igényét.
II. A kárfelelősség és a bírósági hatáskör szempontjából a rendőrségi nyilvántartások felhasználásával a rendőr által adott szóbeli vagy írásbeli tájékoztatás rendőrhatósági jogkör gyakorlását jelenti [Pp. 23. § (1) bek. b) pont, Ptk. 349. § (1) bek., 20/1990. (VIII. 6.) BM r., 3/1995. (III. 1.) BM r. 3. § (1) bek., PK 42. sz.]
BH1998. 224.
I. A vevő önmagában azáltal még nem vált rosszhiszeművé, hogy elmulasztotta az eladó személyazonosságának a tisztázását [Ptk. 118. § (2) bek.].
II. A rendőrség nyomozási tevékenysége a közhatalom gyakorlását, olyan szervező-intézkedő eljárás folytatását jelenti, amely miatt kárfelelősségének megállapítása csak a Ptk. 349. §-ában szabályozott különös feltételek fennállása esetén lehetséges [Ptk. 348. § (1) bek., 349. §, 474. § (1) bek., Be. 16. § (2) bek.].
BH2002. 227
Megalapozza a hatóság kártérítési felelősségét, ha a tulajdonjognak a forgalmi engedélybe történő bejegyzése előtt az igazgatás-rendészeti ügyintéző nem tekinti meg a körözési nyilvántartást [Ptk. 349. § (1) bek., 339. § (1) bek., 20/1990. (VIII. 6.) BM r. 10. §].

Megállapított tényállás
A körülmények tisztázására megkerestem a BM Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatalt és a Budapesti X. és XVII. kerületi Ügyészséget. A kapott adatok, illetve a panaszbeadvány adatai alapján megállapítottam a következőket:
M. László panaszos 1999. októberében, leánya – M. Erika - részére megvásárolta a GOL-659 forgalmi rendszámú Suzuki Wagon+R tipusú személygépkocsit (alvázszám: JSAEMA61S00109634, motorszám: K10A145540). Az adásvételi szerződés, továbbá az eredetiségvizsgálatról kiállított szakvélemény, és az eladó L. Kálmán, budapesti lakos, első tulajdonos nevére kiállított, H 175126 számú forgalmi engedély alapján – amelyből a gépkocsi eladása előtt az első tulajdonos által felvett bankhitel biztosítására szolgáló elidegenítési korlátozást kitörölték - a Csornai Rendőrkapitányságon 1999. október 21-én kiállították a gépkocsi új, AD07524 számú forgalmi engedélyét M. Erika nevére. Kb. két hét múlva az új tulajdonos megkapta a jármű 288660A számú törzskönyvét is. 
(A központi járműnyilvántartásba a Merkantil Bank Rt. részére fenntartott elidegenítési korlátozás bejegyzésre került és az adásvétel időpontjában is szerepelt.)
M. Erika a gépkocsit 1999. december 14-én eladta S. Károly balatonfüredi lakosnak, aki a tulajdonosváltás átíratását elmulasztotta. A Nagyatádi Rendőrkapitányság 2000. június 20-án a gépkocsit lefoglalta S. Károlytól. A Nagyatádi Rendőrkapitányság Csurgói Rendőrőrse által 120/2000. bü. számon kiállított lefoglalási jegyzőkönyvben a törzskönyv és a forgalmi engedély is szám szerint szerepelt a lefoglalt iratok között, tehát az okmányok a lefoglalást végző rendőrtiszt aláírásával igazoltan a rendőrség őrizetébe kerültek.
A Csurgói Rendőrőrs a BRFK Nyomozó Főosztály Gépjárműfelderítési Osztályának (GFO) adta át a gépkocsit, ahol másnap megszüntették a gépkocsi lefoglalását, és rendelkeztek a Merkantil Bank Rt. képviselőjének történő kiadásáról. A 120-3986/2000.bü. számú határozat indoklása szerint: „A Merkantil Bank vagyonkezelője feljelentést tett L. Kálmán budapesti lakos ellen, aki a GOL-659 forgalmi rendszámú Suzuki Vagon+R tip. személygépkocsi megvásárlásához hitelt vett fel, a havi törlesztő részletet nem fizette, majd egy hamis forgalmi engedéllyel értékesítette azt M. Erika csornai lakos részére.”
A BRFK GFO az L. Kálmán ügyében keletkezett iratokat a további eljárás lefolytatása céljából megküldte a BRFK XVII. kerületi Rendőrkapitányság Bűnügyi Osztályának. A nyomozás 2002. 02. 20-án vádemelési javaslattal zárult le és 2002. 04. 25-én a Budapesti X-XVII. Kerületi Ügyészség B.XVII. 1626/2000. számon vádindítvánnyal élt.
S. Károly – aki a gépkocsit a panaszostól megvásárolta – pert indított a panaszos ellen, a vételár visszafizetésére. A Győri Városi Bíróság a tulajdoni viszonyok tisztázása érdekében megkereste a BM Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal Közlekedési Igazgatási és Nyilvántartó Főosztályát. A Főosztály 2004. augusztus 17-én kelt 452/106219/4/2004. számú levelében egyebek mellett azt a félrevezető tényt közölte a bírósággal, hogy a tulajdonos (M. Erika) elvesztette a gépkocsi törzskönyvét.
A jármű okmányai valóban elvesztek, de ez feltehetően a rendőri szervek közötti átadás-átvételek során történhetett. A BRFK GFO a Győr-Moson-Sopron Megyei Rendőr-főkapitánysághoz fordult az okmányok hollétének megállapítása érdekében. Ennek eredménytelensége után 120-3986/2000.bü. számú levelükben a főkapitányság Igazgatásrendészeti Főosztályát tájékoztatták arról, hogy a „jármű forgalmi engedélye és törzskönyve ismeretlen körülmények között elveszett”. 
A BRFK GFO megkeresését követően a Győr-Moson-Sopron Megyei Rendőr-főkapitányság 1049/2000. ált. számon 2000. augusztus 14-én jelentette az ORFK Igazgatásrendészeti Főosztályának a GOL-659 forgalmi rendszámú jármű 288660A számú törzskönyvének elvesztését. Az ORFK intézkedésére a Magyar Közlönyben 2000. 08. 23-án közzétették a törzskönyv körözését (2000. évi 87. szám).

A vizsgálat megállapításai:
A rendelkezésre álló adatok alapján megállapítottam, hogy az ügyben eljáró rendőri szervek és a BM Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal Közlekedési Igazgatási és Nyilvántartó Főosztálya egyaránt mulasztásokat követtek el.
1. Amikor a panaszos a gépkocsit vásárolta, a közúti közlekedés igazgatási feladatait a rendőrhatóságok látták el, a közúti közlekedés rendőrhatósági igazgatásáról szóló 48/1997. (VIII. 26.) BM rendelet alapján. A rendelet 35. § (1) bekezdése szerint „a rendőrség területi és helyi adatkezelő szervei, továbbá az ezen szerveknek adatot szolgáltató, igazoló szervek, személyek felelősek az adatszolgáltatás jogszerűségéért, az általuk szolgáltatott adatok helyességéért és időszerűségéért, az okmányok megküldéséért”.
A Közlekedési Igazgatási és Nyilvántartó Főosztály tájékoztatása szerint a központi nyilvántartás tartalmazta a jármű tulajdonjogát érintő korlátozást, tekintettel arra, hogy az első forgalomba helyezéskor, 1998. április 14-én a Merkantil Bank Rt. kérte ennek bejegyzését a forgalmi engedélybe. A jármű tulajdonjogát érintő korlátozás (elidegenítési, terhelési tilalom stb.) esetén a törzskönyv kizárólag a korlátozás jogosítottja részére adható ki. A törzskönyv kiadása a korlátozás megszűnéséig, illetve a jármű tulajdonjogának változásáig a korlátozás jogosítottjának kérelmére felfüggeszthető.
A BM rendelet 28. § (2) bekezdése szerint „a jármű elidegenítése esetén a tulajdonosváltozásnak a forgalmi engedélyben és a nyilvántartásban történő átvezetése csak az előző törzskönyv bemutatásával, annak bevonását követően történhet meg”. Az átírásnál tehát meg kellett volna követelni az előző törzskönyv bemutatását is, tekintettel arra, hogy a gépkocsi első forgalomba helyezése időpontjában az új gépjárműveket már ellátták törzskönyvvel. A tulajdonosváltáskor az átírást végző Csornai Rendőrkapitányság elmulasztotta a bemutatott járműokmányok ellenőrzését a központi járműnyilvántartásban.
A vizsgálat során a BM Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal megkeresése ellenére nem sikerült tisztázni, hogy a Közlekedési Igazgatási és Nyilvántartó Főosztály miért állíttatott ki új törzskönyvet a panaszos által megvásárolt gépkocsira, anélkül, hogy saját nyilvántartott adataikkal egyeztették volna a tulajdonosváltással kapcsolatban hozzájuk érkezett adatokat. A felületes eljárás szintén sértette a nyilvántartás közhitelességéhez fűződő érdekeket. 
Nem volt megállapítható, hogy melyik rendőri szerv volt felelős a panaszos részére kiállított és a gépkocsival együtt lefoglalt törzskönyv elveszéséért. Nem felelt meg a valóságnak a Közlekedési Igazgatási és Nyilvántartó Főosztály 452/106219/4/2004. iktatószámú, 2004. augusztus 17-én kelt levelében foglalt állítás sem, amelyben közölték a Győri Városi Bírósággal, hogy a törzskönyvet a tulajdonos elvesztette.
A Csornai Rendőrkapitányság és a BM Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal Közlekedési Igazgatási és Nyilvántartó Főosztály eljárása sértette a hatósági okmányok közhitelességének biztosításához fűződő érdekeket, a közúti közlekedés rendőrhatósági igazgatásáról szóló 48/1997. (VIII. 26.) BM rendelet előírásait, és ezzel alkotmányos visszásságot okozott a jogállamisággal és az abból fakadó jogbiztonság elvével, valamint a tisztességes eljáráshoz való joggal (Alk. 2. § (1) bek.) összefüggésben.
2. A BRFK Nyomozó Főosztály Gépjárműfelderítési Osztálya hatáskörét túllépve és jogsértő módon járt el, amikor a gépkocsi lefoglalásáról rendelkezett, és a lefoglalt gépkocsit a lefoglalást követő napon a Merkantil Bank részére kiadta, a jármű tulajdonjogának körültekintő ellenőrzése nélkül. Az eljárás idején hatályos büntetőeljárási szabályok szerint (1973. évi I. törvény (Be.) 102. § (2) bek.) „a lefoglalás megszüntetésekor a lefoglalt dolgot annak kell kiadni, aki a bűncselekmény elkövetésekor a dolog tulajdonosa volt, és ezt kétséget kizáró módon igazolni tudja. Ha nincs olyan személy, akinek az előbbi rendelkezés szerint a dolgot ki kell adni és ez az eljárás adataiból sem tűnik ki, a dolgot annak kell kiadni, aki a kiadása iránt alaposnak látszó igényt jelentett be.” 
A gépkocsi első és eredeti tulajdonosával, L. Kálmánnal szemben a Budapesti X. és XVII. kerületi Ügyészség B.XVII.1626/2000. számon, 2002. április 16-án a Btk. 330. §-ba ütköző hitelsértés vétsége miatt vádat emelt. A vádindítvány alapján L. Kálmánt a Pesti Központi Kerületi Bíróság 16.B.1322/2002/2. számú végzésével 300 napi tétel pénzbüntetést szabott ki. (A nyomozó hatóság a vád tárgyává tett bűncselekménytől 2002. január 7-én kelt határozatával elkülönítette a közokirat-hamisítás bűntette miatt ismeretlen tettes ellen indított bűnügyet.)
A vádindítvány és a bírósági végzés alapján a gépkocsi eredeti tulajdonosa nem a Merkantil Bank volt, hanem L. Kálmán, aki azt a Suzuki Géro Kft.-től megvásárolta – ezáltal a gépkocsi tulajdonosává vált – és önrész előlegként 794.500 Ft-ot befizetett. A fennmaradó 1,520.500 Ft-ra a Merkantil Banktól hitelt vett fel, amelyből havi 44.566 Ft-ot négy hónapon keresztül törlesztett. 
A Merkantil Bank a hitelszerződés biztosítására egy adásvételi szerződést kötött L. Kálmánnal, amely hatálybalépésének napjaként egy jövőbeli bizonytalan időpontot határoztak meg, illetve szerződési feltételként határozták meg, hogy az L. Kálmán tulajdonát képező gépjárművet a Bank javára elidegenítési és terhelési tilalom terheli, továbbá a bankot vételi jog illeti meg. A szerződési kikötés alapján a Bank érvényesíthette volna a követelését L. Kálmánnal szemben – amennyiben L. Kálmán a hitelt nem fizeti vissza – de ez nem jelentette azt, hogy jóhiszemű és ellenérték fejében tulajdonjogot szerző harmadik személlyel szemben a gépkocsi tulajdonjogát követelhette volna.
L. Kálmán a négyhavi törlesztőrészlet kifizetését követően a további esedékes részletet nem tudta kifizetni, ezért 1999. januárjában a Suzuki Géro Kft.-t megbízta a gépkocsi értékesítésével. Mivel az értékesítés nem járt sikerrel, a gépkocsit visszavette és átadta egy rokonának, aki a hozzájárulásával 1999 nyarán értékesítette.
Tekintettel arra, hogy az ügyben folytatott, fenti büntetőeljárás adatai szerint a gépkocsit a tulajdonos hozzájárulásával adták el, így az adásvételek láncolatában valamennyi későbbi tulajdonos tulajdonjogot szerzett. Jóhiszemű harmadik személy jogát az sem érintette volna, ha a bank által a hitelszerződés biztosítására kötött adásvételi szerződés hatályba lép, és a járművet a tulajdonjog fenntartásával adják el az első tulajdonosnak, ugyanis a Ptk. 368. § (2) bekezdése szerint a vevő a tulajdonjog-fenntartás hatályossága idején a dolgot nem idegenítheti el, és nem terhelheti meg, de ez a szabály harmadik személy jóhiszeműen és ellenérték fejében szerzett jogát nem érinti.
Megállapítottam, hogy a BRFK Nyomozó Főosztály Gépjárműfelderítési Osztályának eljárása sértette az eljárás idején hatályos - a lefoglalásra és a lefoglalt dolog kiadására vonatkozó – büntetőeljárási szabályokat, és ezzel sértette a lefoglalt gépkocsi érintett tulajdonosainak a tulajdonukhoz fűződő jogát (Alk. 13. § (1) bek.), továbbá alkotmányos visszásságot okozott a jogállamisággal és az abból fakadó jogbiztonság elvével, valamint a tisztességes eljáráshoz való joggal (Alk. 2. § (1) bek.) összefüggésben.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 20. § (1) bekezdése alapján ajánlom az országos rendőrfőkapitánynak, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a területi és helyi nyomozó hatóságok körültekintően járjanak el a lefoglalások elrendelése, végrehajtása és a lefoglalt dolgok kiadása során, különösen, ha az eljárásra a hiteleket nyújtó pénzintézetek polgári jogi igényeinek érvényesítésével összefüggésben kerül sor.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján ajánlom a BM Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal vezetőjének, hogy a járműnyilvántartás törvényben előírt közhitelességére tekintettel, fordítsanak fokozott figyelmet arra, hogy a tulajdonjog megállapításával kapcsolatos állampolgári és hivatalos megkeresésekre a hivatal ellenőrzött és teljes körű tájékoztatást adjon.
Kérem, hogy ajánlásommal kapcsolatos állásfoglalásaikról, intézkedéseikről az Obtv. hivatkozott rendelkezése alapján, 30 napon belül adjanak tájékoztatást.
Jelentésemet tájékoztatásul megküldöm a legfőbb ügyésznek.

Budapest, 2005. október 11.

Takács Albert sk.