Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 6431/2004. számú ügyben

Előadó: dr. Kántor Ferenc

A vizsgálat megindulása
Óföldeáki 0120/1-es helyrajzi számú termőföldet használó családi gazdálkodó (panaszos) sérelmezte Földeák-Óföldeák községek körjegyzőjének (jegyző) eljárását, mert a panaszos vadkárral kapcsolatos kérelmét a jegyző nem intézte el.
Mivel a beadvány alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog [Alk. 2. § (1) bek.], a tulajdonhoz való jog [Alk. 13. § (1) bek.], valamint a jogorvoslathoz való jog [Alk. 57. § (5) bek.] megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el.
A beadványban foglaltak tisztázása, pontosítása érdekében megkerestem panaszost, s iratok rendelkezésemre bocsátása céljából az önkormányzat jegyzőjét is.

A megállapított tényállás
A panaszos beadványában rögzítette, hogy vadkár miatt korábban már fordultak a jegyzőhöz, amikor is az intézkedés elmulasztása miatt „ … a Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatal az 1998. 08. 04-ei levelében az eljárás lefolytatását elrendelte el”. 2004-ben is jelentős volt a vadkár, amit panaszos írásban közölt a vadásztársasággal, azonban a vadásztársaság panaszos megkeresését válasz nélkül hagyta. 2004. V. hó 21. napján a panaszos írásban tett bejelentést a jegyzőnek. Panaszos beadványában rögzítette, hogy: „Az óföldeáki 0120/1-es helyrajzi szám alatt lévő 13 ha. napraforgó vetésemben igen jelentős a mezei nyúl kártétel. Mivel ezen területen jelentős a vad előfordulása, jeleztem a vadásztársaságnak, hogy napraforgót fogunk vetni, ami az egyik legveszélyeztetettebb növény. A kárt telefonon is bejelentettük, de nem keresik a kapcsolat felvételét. Kérem mielőbbi intézkedését, mert a kárnyomok, különösen meleg időben megsemmisülnek, illetve vitathatóvá válnak.” Mint panaszos beadványában írja: „A jegyző … meglepő módon kitért az intézkedés elől …”. Az ügyintézés módját illetően a panaszos azt is rögzítette: „Talán azért változott meg, mert a jegyzőnő Wéber úr felesége?” A panaszos szerint: „A jegyzőnő … azzal, hogy az eljárást nem folytatta le, - úgy ahogyan azt már korábban a Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatal elrendelte, azaz felhívta az önkormányzat figyelmét, - megakadályozta a törvény szerinti eljárást.” 
A panaszosnak - a Földeákon 2004. május hó 25. napján kelt vadkár bejelentés tárgyú levelében a körjegyző nevében eljáró ügyintéző a 3676/2004-es számú ügyiratban egyebek mellett - azt a választ adta, hogy: „Ügyében az Ön kezdeményezésére az eljárást megindítani nem áll módunkban, mivel a Vad védelméről, a vadgazdálkodásról és a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény 81. § (3) bekezdése szerint amennyiben a felek a szakértő személyének kiválasztásában nem tudnak megállapodni, vagy ha a károsult kárának megtérítését nem közvetlenül a bíróságtól kéri, a szakértőt a felek közös kérelmére a károkozás helye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzője rendeli ki. A törvény értelmében az eljárás megindítására közös kérelmük alapján van lehetőség. Tájékoztatjuk, hogy a fenti törvény 79. § (1) bekezdés b.) pontja szerint a földhasználó köteles a károkozás vagy a károkozás közvetlen veszélye esetén a vadászatra jogosultat értesíteni, valamint a d.) pont szerint jogosult a vadállomány túlszaporodása miatt a vadászati hatóságnál (Csongrád Megyei Földművelésügyi Hivatal Vadászati és Halászati Osztály, Szeged) állományszabályozó vadászat elrendelését kezdeményezni.”

A jogszabályi háttér
Az 1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
57. § A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. (Obtv.)
25. § Ha az országgyűlési biztos álláspontja szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság valamely jogszabály vagy az állami irányítás egyéb jogi eszköze fölösleges, nem egyértelmű rendelkezésére, illetve az adott kérdés jogi szabályozásának hiányára (hiányosságára) vezethető vissza, a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében javasolhatja a jogalkotásra, illetve az állami irányítás egyéb jogi eszköze kiadására jogosult szervnél a jogszabály (állami irányítás egyéb jogi eszköze) módosítását, hatályon kívül helyezését vagy kiadását. A megkeresett szerv állásfoglalásáról, illetve esetleges intézkedéséről hatvan napon belül értesíti az országgyűlési biztost.

A vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. tv (Vtv.), illetve ennek végrehajtásáról szóló 79/2004. (V. 4.) FVM rendelet (Vhr).
Vtv. 75. § (1) A jogosult az e törvényben foglaltak alapján köteles megtéríteni a károsultnak a gímszarvas, a dámszarvas, az őz, a vaddisznó, valamint a muflon által a mezőgazdaságban és az erdőgazdálkodásban, továbbá az őz, a mezei nyúl és a fácán által a szőlőben, a gyümölcsösben, a szántóföldön, az erdősítésben, valamint a csemetekertben okozott kár öt százalékot meghaladó részét (a továbbiakban együtt: vadkár).
(2) A vadkár megtérítésére az köteles, aki a kárt okozó vad vadászatára jogosult, és akinek vadászterületén a károkozás bekövetkezett, illetőleg akinek vadászterületéről a vad kiváltott.
Vtv. 81. § (1) Vadkár, vadászati kár, valamint vadban okozott kár megtérítését a kár bekövetkezésétől - folyamatos kártétel esetén az utolsó kártételtől - számított harminc napon belül lehet igényelni. A határidő elmulasztása esetén igazolásnak van helye. (3) Amennyiben a felek a szakértő személyének kiválasztásában nem tudnak megállapodni, vagy ha a károsult kárának megtérítését nem közvetlenül a bíróságtól kéri, a szakértőt a felek közös kérelmére a károkozás helye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzője (a továbbiakban: jegyző) rendeli ki. A kár becslését - a miniszter által rendeletben megállapított egyszerűsített vadkárbecslési szabályok szerint - a bejelentéstől számított nyolc napon belül kell lefolytatni. (4) A jegyző - a szakértő vadkárbecslése alapján - az érintettek közötti egyezséget, illetőleg annak hiányát jegyzőkönyvbe foglalja. (5) Az a fél, aki a jegyző által kirendelt szakértő kármegállapítását nem fogadja el, a jegyzőkönyv kézhezvételétől számított harminc napon belül polgári peres úton kérheti a kár megállapítását. A határidő elmulasztása jogvesztéssel jár.
Vtv. 87. § (1) Az e törvény szerint indult hatósági eljárás során az államigazgatási eljárás szabályait az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
Vhr. 82. § (2) A Vtv. 75. § (1) bekezdésének alkalmazásában mezőgazdaságban okozott vadkár a vad táplálkozása, taposása, túrása vagy törése következtében a szántóföldön, a gyümölcsösben és a szőlőben a mezőgazdasági kultúra terméskiesését előidéző károsítás. A gyümölcs-, illetve szőlőtelepítésben bekövetkezett vadkár pénzértékét a pótlás mértékének arányában kell meghatározni. (3) Mezőgazdasági vadkárt a vadkárbecslési szabályok szerint a következő időszakokban lehet bejelenteni, igényelni:
 a) őszi gabona	 október 1.-augusztus 15.	
 b) tavaszi gabona	 április 1.-augusztus 1.	
 c) kukorica	 április 15.-november 30.	
 d) burgonya	 április 15.-október 15.	
 e) napraforgó, szója	 április 15.-szeptember 30.	
 f) borsó	 március 1.-augusztus 30.	
 g) szőlő, gyümölcsös	 egész évben	
83. § (5) A kárbecslést akkor is le kell folytatni, ha a kár bejelentése az előírt határidő után történt. Ha késedelmes bejelentés miatt a vadkár vagy mértékének megállapítása bizonytalanná válik, ezt a bejelentő terhére kell figyelembe venni.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 
4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja.
13. § (1) Az államigazgatási eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára (a továbbiakban: kérelem) vagy hivatalból indul meg. A felettes szerv a közigazgatási szervet az eljárás megindítására vagy folytatására utasíthatja.
16. § (1) A közigazgatási szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani. Jogszabály előírhatja, hogy az ügyfél a kérelmét az erre a célra rendszeresített nyomtatványon nyújtsa be, továbbá jogszabály lehetővé teheti a kérelem elektronikus dokumentumban történő benyújtását, erre a célra elektronikus forma rendszeresíthető. (3) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával.
19. § (5) Ha a kizárási ok a közigazgatási szerv vezetőjével, illetőleg a polgármesterrel, a főpolgármesterrel, a jegyzővel, a fővárosi főjegyzővel, a megyei jogú város kerületi hivatalának vezetőjével vagy a polgármesteri hivatal köztisztviselőjével szemben merül fel, az ügyben - jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - a felettes szerv által kijelölt köztisztviselő vagy hatóság jár el.
26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le.
27. § (1) Az ügyfélnek joga van ahhoz, hogy az eljárás során írásban vagy szóban nyilatkozatot tegyen, vagy a nyilatkozattételt megtagadja. Ha az ügyfél nem nyilatkozik, vagy a kért adatot nem közli, a közigazgatási szerv a rendelkezésére álló adatok alapján dönt, vagy az eljárást megszünteti. Erre az ügyfelet figyelmeztetni kell.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell: a) az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, az ügyfél nevét és lakóhelyét (székhelyét), az ügy számát, tárgyának és ügyintézőjének megjelölését, b) a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást, c) az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat; az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait; az eljárt szakhatóságok megnevezését és azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta, d) a határozat hozatalának helyét és idejét, a határozat aláírójának nevét, hivatali beosztását és a közigazgatási szerv bélyegzőlenyomatát.
62. § (1) Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz.

A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat feltárta, hogy panaszos a vadkárt a törvényes határidőben bejelentette a vadásztársaságnak. A vadásztársaság ezt a körülményt figyelmen kívül hagyta, mellyel megakadályozta, hogy panaszos a vadásztársasággal a Vtv. szerint „… a szakértő személyének kiválasztásában megállapodjon”, úgyszintén azt is, hogy „… a vadásztársasággal közös kérelmet terjesszen” a jegyző elé szakértő kirendelése iránt.
A vizsgálat feltárta azt is, hogy a jegyző nevében eljáró ügyintéző (jegyző) a tényállás feltárását elmulasztotta. Hiánypótlási felhívást sem adott ki. Tévesen vélte úgy, hogy az „ …eljárás megindítására közös kérelmük alapján van lehetőség” (mivel, hogy az eljárás az ügyfél bejelentésével megindult). Nem vette figyelembe a kizárásra vonatkozó szabályokat sem. Az ügyben nem hozott határozatot. Nem tájékoztatta panaszost jogorvoslati joga gyakorlásának lehetőségéről sem.
A vizsgálat megállapította, hogy a jegyző mulasztása sértette panaszos jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jogát azáltal, hogy eljárása kiszámíthatatlanná, bizonytalanná vált, határozathozatali kötelezettségének elmulasztása következtében pedig kizárta annak lehetőségét, hogy panaszos az államigazgatási szerv döntése ellen jogorvoslati jogával élhessen. Ugyanakkor ez az eljárás sértette panaszos tulajdonhoz való jogát is, mivel hogy akadályozta panaszost a károkozás folytán a vagyonában beállott értékcsökkenés kártérítés útján történő kiküszöbölésében. 
A vizsgálat rögzíti, hogy az ügyben az említett alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság - államigazgatási jogi eszközökkel, az idő múlására is tekintettel - ma már nem orvosolható. Panaszos kárának megtérítését a bíróságtól kérheti.
A vizsgált üggyel azonos esetek jövőbeni elkerülése érdekében felhívom Földeák-Óföldeák községek Körjegyzőjét hatáskörének jogszerű gyakorlására.
A vizsgálat megállapította azt is, hogy az alkotmányos jogokkal összefüggésben a Vtv. 81. §-a (3) bekezdésének egyes rendelkezései is visszásságot idéznek elő. Ez a visszásság abban áll, hogy a kifogásolt rendelkezés a szakértő, jegyző által történő kirendelésének feltételeként a ”felek közös” kérelmét írja elő még abban az esetben is (mint a vizsgált ügyben is történt), ha a vadásztársaság nem csak a kérelem ”közös” előterjesztésétől zárkózik el, hanem már a kár bejelentéséről sem vesz tudomást. Az alkotmányos jogokkal összefüggő: említett visszásság megszüntetése érdekében ajánlást teszek.

Ajánlás
Az Obtv. 25. §-ára hivatkozással ajánlom a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Miniszter Úrnak, hogy kezdeményezze a Vtv . 81. §-a (3) bekezdése első mondatának szövegéből a „felek közös” szövegrész törlését és a törölt szövegrész helyébe a „károsult” szövegrész beiktatását.
Kérem a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Miniszter Urat, hogy ajánlásom tekintetében kialakított állásfoglalásáról, esetleges intézkedéséről - jelentésem kézhezvételét követő 60 napon belül - írásban tájékoztatni szíveskedjék.
Jelentésem egy példányának megküldésével tájékoztattam a panaszost, a jegyzőt, Földeák Község Önkormányzatának polgármesterét, a Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, valamint a földművelésügyi és vidékfejlesztési minisztert is.

Budapest, 2005. január 27.

Lenkovics Barnabás sk.