Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 6117/2004. sz. ügyben

Előadó: dr. Szécsi Mária
Az eljárás megindítása
A panaszos, mint a Magyar Demokrata Fórum elnökségi tagja és az Ifjúsági Demokrata Fórum elnöke, annak kivizsgálását kérte, jogszerű–e, hogy a 2005 előtt érettségizetteknek többet kell fizetniük az egyetemi felvételi eljárás során, mint a 2005–ben érettségizőknek. Az új felvételi rendszerben ugyanis a felvételi vizsgát kiváltja az adott felvételi tárgyból tett érettségi vizsga eredménye. Ezzel szemben, ha a korábban érettségizett jelentkezőnek kiegészítő vagy szintemelő érettségi vizsgát kell tennie a felvételi jelentkezéshez, ezért fizetnie kell.
Miután a beadványban foglaltak alkotmányos jogokat érintettek, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény alapján az ügyben vizsgálatot rendeltem el. Annak során tájékoztatást kértem az oktatási minisztertől.

A megállapított tényállás
A felsőoktatási felvételi rendszert a kormányzat úgy alakította át, hogy a 2005. évi felvételitől kezdődően felvételi vizsgát nem kell tenni, hanem a felsőoktatási intézmények által meghatározott tárgyakból tett érettségi vizsga eredményét veszik figyelembe az ún. szerzett pontok meghatározásakor. Ha pedig a felvételre jelentkező az adott tárgyból nem érettségizett, akkor kiegészítő érettségivel szerezheti meg a szükséges vizsgát. Amennyiben a választott szakból az egyetem emelt szintű érettségi vizsgát írt elő felvételi feltételként, akkor szintemelő érettségi vizsgával lehet azt teljesíteni. A két utóbbi vizsga azonban a tanulói jogviszony megszűnése után a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény szerint nem ingyenes, a vizsga költségeinek megtérítésére ugyanis tandíjat kell fizetni (116. § (1) bek. e) pont). Azt hogy 2005–ben milyen szinten, mely érettségi vizsgatárgyakból számítják a felsőoktatási intézmények a szerzett pontokat, 17 szakcsoport 2003–ban közzétette. Egy szakcsoportban – a bölcsész–2 szakcsoportban – szükséges az emelt szintű idegennyelvi érettségi. Az érettségi vizsgatárgyak részletes követelményeit meghatározó 40/2002. (V. 24.) OM rendeletet módosító 25/2003. (IX. 26.) OM rendeletet ugyancsak 2003–ban hirdették ki. A panasz benyújtásakor a vizsgáért fizetendő díjról jogszabályt még nem adtak ki. A panaszos beadványát az Oktatási Minisztérium közoktatási helyettes államtitkárának 2004. november 16–i nyilatkozatára alapozta. A 2004 decemberében kiadott Felsőoktatási Felvételi Tájékoztató 21. oldalán található, hogy a vizsga díja két vagy több vizsgarészből álló vizsgatárgy esetén (az idegennyelv emelt szintű vizsgája és az informatika kivételével) 6000 Ft, egy adott vizsgatárgy egyetlen vizsgarészéből letett pótló vizsga vagy egy vizsgarészből álló vizsgatárgy vizsgadíja 4000 Ft, az idegennyelv vizsgatárgy emelt szintű vizsgája 10.000 Ft. Az informatika érettségi vizsgadíja ugyancsak 10.000 Ft.
A beadvány alapján az oktatási miniszterhez írt megkeresésemet követően módosító indítványt nyújtottak be a 2005. évi költségvetési törvényhez annak érdekében, hogy a 2002., 2003., 2004. évben érettségizetteknek visszatérítsék a sikeres kiegészítő vagy szintemelő érettségi vizsga díját, ha a vizsgázó annakidején nem érettségizett abból a tárgyból, amely most kötelező felvételi tárgyuk lesz, vagy ha a jelentkezési feltétel az emeltszintű érettségi vizsga (ez 2005–ben csak öt idegennyelv–szakot érint). A módosító javaslat nem került be a költségvetési törvénybe.

Az érintett alkotmányos jogok
A jogbiztonság követelménye (Alk. 2. § (1) bek.)
A diszkrimináció tilalma, az esélyegyenlőség elősegítése (Alk. 70/A. § (1), (3) bek.)
A művelődéshez való jog (Alk. 70/F. § (2) bek.)

A jogszabályi háttér
A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (Kt.)
A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény (Ftv.) 
A felsőoktatási intézmények felvételi eljárásának általános szabályairól szóló 269/2000. (XII. 26.) Korm. rendelet (módosította a 246/2003. (XII. 18.) Korm. rendelet, és a 234/2004. (VIII. 6.) Korm. rendelet)
Az érettségi vizsgatárgyak részletes követelményeiről szóló 40/2002. (V. 24.) OM rendelet
Az érettségi vizsga vizsgaszabályzatáról szóló 100/1997. (VI. 13.) Korm. rendelet

A vizsgálat megállapításai
Az Alkotmány 70/F. § (2) bekezdése – állami kötelezettségként – képességei alapján mindenki számára hozzáférhető felsőfokú oktatás biztosítását és az oktatásban résztvevők állami támogatását határozza meg. E joggal kapcsolatban alkotmányos jogsérelem akkor állhat fenn, ha az állami döntés szükségtelenül és aránytalanul korlátozza a felsőoktatáshoz való jog érvényesülését, vagyis megakadályozza, ellehetetleníti a megfelelő képességgel rendelkezők oktatásban való részvételét (79/1995. (XII. 21.) AB h.). Az, hogy a felsőoktatási felvételi vizsgáért fizetni kell, véleményem szerint nem jár ilyen következménnyel, tehát alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem okoz.
A panaszolt esetben azt vizsgáltam, hogy okoz–e alkotmányos visszásságot, ha – amint azt a panaszos írja – „az egyik diáknak súlyos tízezreket kell fizetnie a vizsgákért, míg a másik, szerencsésebb és jókor született társa ingyen is leteheti az emelt szintű érettségi vizsgát”.
Önmagában egy jogviszonyra vonatkozó rendelkezés megváltoztatása nem alkotmányellenes, még akkor sem, ha ennek következtében esetleg az új jogszabály hatályba lépése egyes csoportokat hátrányosan érint. A jogbiztonság alkotmányos követelményéből viszont az következik, hogy a változásra kellő felkészülési időt biztosítsanak a jogszabály címzettjeinek. (E tárgyban számos alkotmánybírósági határozat született, pl. 7/1992 (I.30.) AB határozat. Részletes elemzést tartalmaz a fent említett 79/1995. (XII.21.) AB h. is.) A panaszolt esetben a felvételi–érettségi rendszer megváltozását már a 2003–ban kiadott jogszabályokból lehetett tudni. Az Ftv. módosításáról e tekintetben is rendelkezett a  2003. évi XXXVIII. törvény, amelyet 2003. VI. 23–án hirdettek ki. Az átmeneti időszak meghatározásában ez esetben az a sajátosság, hogy az új felvételi rendszer egy meghatározott időponttól érvényes, ezt megelőzően, 2005 előtt nem lehetett emelt szintű érettségi vizsgát tenni. Miután pedig a felsőoktatási felvételben életkorhatár nincs, ésszerű időbeli átmenet az új rendszerre nem határozható meg. 
A régi és az új érettségi közti különbség áthidalását, a jogszabályváltozás miatti esetleges hátrány kiküszöbölését illetően elfogadtam az oktatási miniszter érvelését. E szerint a 2005. előtt érettségizettek esélyegyenlőségét a felsőoktatási felvételiknél úgy kívánták biztosítani, hogy érettségi eredményeiket megfeleltetik a kétszintű rendszerben letett középszintű érettséginek azzal a számukra előnyös módszerrel, hogy az osztályzatokat az adott százalékos sáv legmagasabb százalékával ismerik el. Ez azt jelenti pl., hogy egy 2005. előttről származó jeles érettségi jegy a felvételi szempontjából mindig 100 %-ot ér, míg egy 2005–ben vagy később letett középszintű jeles érettségi 80–100 %-os eredményt tanúsíthat. A felsőoktatási intézmények – a bölcsész–2 szakcsoport kivételével – középszintű érettségit írtak elő felvételi követelményként, ezért a régi érettségivel is – a már említett kedvező számítási mód mellett – el lehet érni a felvételhez szükséges pontokat.
Az új felvételi rendszerből következő fizetési teher (a tanulói jogviszony megszűnése után tett érettségi vizsga tandíja) az érintettek számára hátrány. Az esélyegyenlőség elősegítése olyan általános állami célkitűzés, amelynek teljesítése (a kedvezmény módja, mértéke) adott esetben a jogalkotó mérlegelésétől függ. Annak érdekében, hogy a csupán néhány éve érettségizettek helyzetét könnyítse, – figyelemmel a fiatalok segítésére, továbbá arra, hogy a pénz előteremtésére kevesebb lehetőségük van – az állam tehet kedvezményező intézkedést. Erre irányult a költségvetési törvény módosításához tett indítvány.
Egyetértek azzal, hogy azokban az esetekben, amelyekben a felvételhez kiegészítő érettségi vizsgát vagy a felvételi előírás miatt szintemelő vizsgát kell tenni, a jelentkezők kedvezményt kapjanak. Ez az intézkedés ugyanis megkönnyítené a fiatal korosztály jelentkezését a felsőoktatási intézményekbe, bár nyilvánvalóan együtt járna a kedvezményből kimaradtak ellenzésével. 

Összegezve
Nem okoz alkotmányos joggal összefüggő visszásságot, hogy ha az új érettségi–felvételi rendszerben a 2005. előtt érettségizetteknek kiegészítő vagy szintemelő érettségi vizsgáikért díjat kell fizetniük. Az esélyegyenlőséget elősegítő intézkedés az alkotmányos elvekkel összhangban van, amelyről az arra jogosult állami szerv dönthet. 

Budapest, 2005. február 2.

Takács Albert sk.