Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 6099/2004. számú ügyben

Előadó: dr. Kunné dr. Simonyi Anna
A vizsgálat megindulása
A panaszos beadványában előadta, hogy Gárdony Város Önkormányzatának jegyzője 1995-ben kötelezte az ingatlanával szomszédos ingatlan tulajdonosát, hogy 30 napon belül bontsa le az engedély nélkül megépített üvegházát. A megállapított teljesítési határidőn belül a bontásra nem került sor, ezért a panaszos több ízben személyesen kérte a bontás elrendelését, amely kérelmeket a hatóság nem foglalta írásba. 2004. januárjában már írásban kérte a bontás végrehajtásának kikényszerítését, azonban kérelmét elévülésre hivatkozva elutasították.
Figyelemmel arra, hogy a beadványban írtak a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének érvényesülésével, a tulajdonhoz, valamint a jogorvoslathoz fűződő alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanújára engedtek következtetni, az ügyben vizsgálatot indítottam. A vizsgálat megindításával egyidejűleg, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdése alapján felkértem a Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy a panasszal kapcsolatban folytasson le előzetes vizsgálatot, és annak alapján kialakított álláspontjáról adjon tájékoztatást. Kértem továbbá Gárdony Város Önkormányzata jegyzőjének tájékoztatását is.

Megállapított tényállás
A Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője a kért vizsgálatot lefolytatta, és az alábbiakat állapította meg. A panaszos bejelentésére az első fokú építésügyi hatóság kötelezte a panaszos szomszédját, hogy az engedély nélkül létesített üvegházat meghatározott határidőn belül bontsa le. A Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal mint másodfokú hatóság a  kötelezett fellebbezésének elutasítása mellett - a teljesítési határidő módosításával - a határozatot helybenhagyta. A hivatalvezető megállapította, hogy az első fokú építésügyi iratok között nem található semmilyen adat arra vonatkozóan, hogy a panaszos bármikor kérte volna a végrehajtás iránti intézkedést 2003-ig. A panaszos a közigazgatási hivatalt sem kereste meg problémájával, „ennek következtében a végrehajtás elmaradásáról hivatalunk tudomást nem szerzett.” A végrehajtási kérelmet elutasító 2003-ben hozott első fokú határozat elleni fellebbezést, miután az 1996-ban előírt kötelezettség végrehajtása elévült, el kellett utasítania a másodfokú hatóságnak. Tájékoztatott a közigazgatási hivatal vezetője arról is, hogy az első fokú építésügyi hatóság az engedély nélkül építtető kérelmére fennmaradási engedélyt adott a bontani rendelt üvegházra, amely engedélyt megadó határozatot - a panaszos fellebbezését elbírálva – megsemmisített, és a hatóságot új eljárásra utasította. Gárdony Város Önkormányzatának jegyzője arról tájékoztatott, hogy a panaszos írásban 2003-ban fordult hivatalához az 1996-ban hozott határozat végrehajtásával kapcsolatban. A közben eltelt időben adat, tanú nem lelhető fel arról, hogy a panaszos kérte volna a végrehajtást.

Érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13.§ (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

Az ügy jogszabályi háttere
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről (Étv.)

A vizsgálat megállapításai
A gárdonyi jegyző építésügyi hatósági jogkörben 1995-ben hozott, kötelezést elrendelő határozatának teljesítését éveken keresztül nem ellenőrizte, így végrehajtási intézkedést sem tett határozata teljesítésének kikényszerítése érdekében. Az Áe. értelmében, ha jogszabály másként nem rendelkezik, a határozat jogerőre emelkedésétől számított három év eltelte után nincs helye végrehajtásnak. Így fordulhatott elő, hogy végrehajtási intézkedés nélkül elévült a kötelezés. Az Áe. 2. §-a deklarálja, hogy a közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust, valamint, hogy előmozdítják a jogok érvényesülését és a kötelességek teljesítését, az állampolgári fegyelem megszilárdítását. A törvényi előírás és az Alkotmány 77. § (2) bekezdése értelmében az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok mindenkire egyaránt kötelezőek. Bár a panaszos azon állítása, hogy szóban jelezte a bontás elmaradását, nem bizonyítható, erre vonatkozó eljárást nem folytathatok, rá kell mutatnom arra, hogy az Áe. 55. §-a alapján a közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó feladatok végrehajtása érdekében hatósági ellenőrzést végez.
Az, hogy ügyféli bejelentésre indult korábban a hatósági eljárás, nem változtat azon a tényen, hogy hivatalból kell ellenőriznie az építésügyi hatóságnak saját, kötelezést elrendelő határozata végrehajtását. Ez pedig vitathatatlanul nem történt meg éveken keresztül, ezzel visszafordíthatatlan állapotot előidézve, hiszen a szabálytalan építmény bontásának újbóli elrendelésére az Étv. 48. § (8) bekezdése alapján nincs mód. A hivatkozott jogszabályhely szerint ugyanis az építésügyi hatóság a szabálytalanság tudomására jutásától számított egy éven belül intézkedhet.
A Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal a 2004-ben - a panaszos fellebbezésére - hozott határozatában részletesen kifejtette, hogy miért nem lehet a szabálytalan építmény lebontását elrendelni, valamint rámutatott arra, hogy az „építésügyi hatóság által, a végrehajtás elmulasztásával okozott érdeksérelem és az esetleges kártérítési felelősség az államigazgatási eljárás keretein kívül, polgári peres eljárás során rendezhető.”
Megállapítottam, hogy az építésügyi hatóság eljárása a jogbiztonsággal és az azzal szervesen összefüggő tisztességes eljárás követelményével kapcsolatban visszásságot okozott. A hatóság intézkedési kötelezettségének elmulasztásával sérült a panaszosnak a tulajdonhoz fűződő alkotmányos joga is, miután ingatlana rendeltetésszerű használatát a tulajdonában álló nyaralótól mindössze 0,50 m-re elhelyezett üvegház korlátozza. A vizsgálattal feltárt alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság ma már közigazgatási úton nem orvosolható, ezért ajánlást nem teszek. Megjegyzem, hogy a közigazgatási hivatal vezetője az ügy kapcsán felhívta a jegyzőt arra, hogy fokozottan kísérje figyelemmel a kötelezést tartalmazó határozatok végrehajtását, szükség esetén a felelősségre vonás terhe mellett.
Fentieket figyelembe véve is szükségesnek tartom a szabálytalan eljárások jövőbeni kiküszöbölése érdekében felkérni Gárdony Város Önkormányzata jegyzőjét, hogy intézkedjen hivatalában mind az anyagi, mind az eljárási jogszabályok maradéktalan megtar(ta)tásáról, és szükség esetén éljen a munkajogi felelősségre vonás lehetőségével.
Felhívom a jegyző figyelmét arra, hogy a kötelezettségek teljesítésének ellenőrzése különösen az építésügyi igazgatásban hivatalból, és nem a jogosult kérelmén alapszik, valamint, hogy az államigazgatási hatóságot anyagi felelősség terheli annak a kárnak a vonatkozásában, amely az eljárása során kifejtett tevékenységével vagy mulasztásával okozati összefüggésben áll (BH1996.530.).

Budapest, 2005. október 13.
Lenkovics Barnabás sk.