Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 6061/2004. számú ügyben

Előadó: dr. Kováts Beáta
Az eljárás megindítása
A panaszos az Országgyűlési Biztos Hivatalához 2004. november 17-én eljuttatott levelében sérelmezte, hogy budapesti ingatlanára vonatkozó tulajdonjogát a Fővárosi Kerületek Földhivatala határozatával egészében törölte, holott a Fővárosi Önkormányzattal megkötött adásvételi szerződés csupán az ingatlan egy részére vonatkozott. A panaszos fellebbezése nyomán a határozatot a Fővárosi Földhivatal hatályon kívül helyezte és a körzeti földhivatalt új eljárásra utasította. Az azóta eltelt négy hónap alatt azonban nem született érdemi döntés az ügyben. 
A panasz alapján felmerült a tulajdonhoz, a jogbiztonsághoz, valamint a tisztességes eljáráshoz fűződő alkotmányos jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16-17. §-ai alapján vizsgálatot indítottam, és tájékoztatást kértem az ügyben a Fővárosi Földhivatal megbízott hivatalvezetőjétől.

Érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmányáról
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

Kapcsolódó jogszabályok
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól 
4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. 
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül - kiskorú ügyfél esetében soron kívül, de legkésőbb tizenöt napon belül - kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
1997. évi CXLI. törvény az ingatlan-nyilvántartásról, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 109/1999. (XII. 29.) FVM rendelettel
3. § (1) Egyes jogok az ingatlan-nyilvántartásban a tulajdoni lapra történő bejegyzéssel keletkeznek. (2) Az okiraton alapuló bejegyzés keletkezteti az átruházáson alapuló tulajdonjogot, továbbá a szerződésen alapuló vagyonkezelői jogot, földhasználati jogot, haszonélvezeti jogot és a használat jogát, a telki szolgalmi jogot, a jelzálogjogot (önálló zálogjogot).
5. § (1) Az ingatlan-nyilvántartás - ha törvény kivételt nem tesz - a bejegyzett jogok és a feljegyzett tények fennállását hitelesen tanúsítja. Ha valamely jogot az ingatlan-nyilvántartásba bejegyeztek, illetve, ha valamely tényt oda feljegyeztek, senki sem hivatkozhat arra, hogy annak fennállásáról nem tudott. (2) Az ellenkező bizonyításáig az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogról és feljegyzett tényről vélelmezni kell, hogy az fennáll, és az ingatlan-nyilvántartás szerinti jogosultat illeti meg. A jogok, tények törlése esetén - az ellenkező bizonyításáig - azt kell vélelmezni, hogy azok nem állnak fenn.
39. § (1) Ha a kérelemnek, illetőleg mellékletének vagy a bejegyzés alapjául szolgáló okiratnak pótolható hiányossága van, a kérelmezőt határidő megjelölésével fel kell hívni a hiány pótlására.
40. § (1) El kell utasítani a kérelmet, ha a felhívás ellenére határidőn belül nem pótolják azokat a hiányosságokat, amelyek miatt a változás nem jegyezhető be. Erre a jogkövetkezményre a hiánypótlásról szóló felhívásban a kérelmezőt figyelmeztetni kell. (2) Ha a kérelmező a hiánypótlási felhívásra nem nyilatkozott, a földhivatal a kérelem teljesíthető részének helyt ad, a többi részét pedig elutasítja. Erre a kérelmezőt a felhívásban figyelmeztetni kell.
109/1999. (XII. 29.) FVM rendelet az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény végrehajtásáról
6. § (1) Tulajdonjogot egész ingatlanra, egész tulajdoni illetőségre vagy ezek eszmei hányadára lehet bejegyezni.
79. § (2) A hiánypótlásra általában harmincnapos határidőt kell megállapítani, amely indokolt esetben kérelemre egyszer harminc nappal meghosszabbítható.

Megállapított tényállás
A panaszos a számára a nagyszülei által 1987-ben vásárolt ingatlan egy részét 1993-ban elidegenítette a Fővárosi Önkormányzatnak. Az adásvételi szerződés alapján a Fővárosi Kerületek Földhivatala 2004. május 20-án kelt 89778/1/2004 sz. határozatával az ügyfél tulajdonjogát az egész ingatlan vonatkozásában megszüntette, és a Fővárosi Önkormányzat Főpolgármesteri Hivatalának tulajdonjogát vétel jogcímén bejegyezte. Az ügyfél a földhivatalban 2004. június 25-én iktatott levelében panaszt tett a határozat ellen, előadta, hogy az adásvételi szerződés csak az ingatlan egy részére vonatkozott. 
A földhivatal július 9-én terjesztette fel az iratokat a Fővárosi Földhivatalhoz, amely augusztus 10-én kelt határozatával a fellebbezésnek helyt adott, az elsőfokú határozatot megsemmisítette és a Fővárosi Kerületek Földhivatalát új eljárásra utasította. 2004. augusztus 19-én azonban a Fővárosi Földhivatal levélben mégis arról tájékoztatta a panaszost, hogy a fellebbezés elbírálása egy vidéki megyei földhivatalnál még folyamatban van, és az ügyintéző előreláthatólag augusztus 27-én küldi vissza az elbírált fellebbezést. 
2004. szeptember 24-én kelt levelében a Fővárosi Kerületek Földhivatala hiánypótlásra szólította fel a feleket. Indokolása szerint a hivatkozott adásvételi szerződés a megszerzett résznek csak négyzetméterben meghatározott területi mértékét tartalmazza, az ingatlanhoz viszonyított eszmei hányadát azonban nem, és így az okirat az ingatlan-nyilvántartási törvény értelmében tulajdonjog bejegyzésére nem alkalmas. 
Mivel a hiánypótlási eljárás eredménytelen volt, a Fővárosi Kerületek Földhivatala 2004. december 16-án kelt 303178/2/2004 sz. határozatával törölte a Fővárosi Önkormányzat tulajdonjogát és visszajegyezte az ügyfél tulajdonjogát. 

A vizsgálat megállapításai
A Fővárosi Kerületek Földhivatala eljárásával megsértette az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 15. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezést, amely szerint az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni, mivel az 1993-ban tulajdonjog bejegyzése iránt előterjesztett kérelmet csak 2004-ben bírálta el. 
Megállapítható továbbá, hogy a Fővárosi Kerületek Földhivatala a megismételt eljárásban sem tartotta be az eljárási határidőre vonatkozó törvényi rendelkezést. A Fővárosi Földhivatal 2004. augusztus 10-én kelt határozatával utasította új eljárásra a Fővárosi Kerületek Földhivatalát, amely csupán másfél hónappal később intézkedett az ügyben és 2004. szeptember 24-én kelt hiánypótlási felhívásában 30 napos határidőt adott az adásvételi szerződés hiányosságainak pótlására. Bár az az idő, amit a hatóság a hiánypótlásra megállapít, az elintézési határidő szempontjából nem vehető figyelembe, megállapítható, hogy - mivel a hiánypótlási határidő meghosszabbítására nem került sor - a földhivatal késedelmesen, csupán tájékoztatást kérő levelemet követően, 2004. december 16-án hozott határozatot az ügyben. 
Ahogyan azt az Alkotmánybíróság is megállapította (72/1995. (XII. 15.) AB határozat), „a közigazgatási eljárásban az ügyintézési határidők betartásának garanciális jelentősége van. Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. […] Akár kérelemre, akár hivatalból indul tehát az eljárás, a közigazgatási határozat előírt időben történő kiadása jogos méretű magán- és - közvetlenül vagy közvetve - közérdeket szolgál.”
Azzal, hogy a hatóság az adott ügyben nem tartotta be az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvényben előírt ügyintézési határidőt, alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot okozott, bizonytalanságban tartva a panaszost az eljárás kimenetelét illetően. Késedelmes eljárásával a hatóság megsértette ezenkívül az ügyfél tulajdonhoz való jogát is, mivel 2004. május 20-án kelt határozatával a panaszos tulajdonjogát az adásvételi szerződésben foglaltakkal ellentétben az egész érintett ingatlan vonatkozásában megszüntette, és ezért a tulajdonjog visszajegyzéséig - összefüggésben az ingatlan-nyilvántartási törvény 5. § (2) bekezdésével - a panaszos tulajdonjogból fakadó rendelkezési joga megszűnt.
Megállapítható továbbá, hogy a Fővárosi Földhivatal tévesen tájékoztatta az ügyfelet, amikor 2004. augusztus 19-én kelt levelében arról számolt be, hogy a fellebbezés elbírálása még folyamatban van, holott a határozatot már augusztus 10-én meghozták. 
Tekintettel arra, hogy a vizsgálat ideje alatt a Fővárosi Kerületek Földhivatala az említett alkotmányos visszásságokat megszüntette és határozatot hozott, a konkrét ügyben ajánlást nem teszek. 
Az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján azonban felkérem a földművelésügyi- és vidékfejlesztési minisztert, hogy fokozottabb figyelemmel ellenőrizze a földhivatali ügyintézési határidők betartását, és fektessen nagyobb hangsúlyt a panaszosok valóságnak megfelelő tájékoztatása, mint alapvető követelmény biztosítására.

Budapest, 2005. január 7.

Lenkovics Barnabás sk.