Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 5934/2004. sz. ügyben

Előadó: dr. Kántor Ferenc
Az eljárás megindulása
Dr. Czira Szabolcs országgyűlési képviselő, Nagykőrös Város Önkormányzatának (önkormányzat) polgármestere (panaszos) panaszbeadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. 
A panaszos beadványában sérelmezte, hogy a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (MVH) által kibocsátott - a SAPARD Tervben megjelölt: „A falufejlesztés és -felújítás, a vidék tárgyi és szellemi örökségének védelme és megőrzése támogatására” címet viselő - pályázati felhívásra az önkormányzat által határidőben benyújtott pályázatokat (szám szerint kilencet) az MVH Fővárosi és Pest Megyei Kirendeltsége (Kirendeltség) forráshiányra hivatkozással elutasította; továbbá, hogy … „A jogorvoslati eszközként rendelkezésre álló kifogást elbíráló döntés formailag megismételve a korábbi elutasítás indokolását, ténylegesen nem adott jogorvoslati lehetőséget, mivel nem állapította meg az indokát annak, hogy a pályázat elbírálása a keretösszeg kimerülésén túl miért nem történt meg”.
A beadvány alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog [Alk. 2. § (1) bekezdés], valamint a tisztességes eljáráshoz való jog [Alk 57. § (1) bekezdés], illetve a diszkrimináció tilalmát biztosító jog [Alk. 70/A. § (1) bekezdés] megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el.
A vizsgálatom elvégzéséhez szükséges tényállás tisztázása, valamint iratok, adatok rendelkezésemre bocsátása céljából megkerestem a Kirendeltség vezetőjét. 

A megállapított tényállás
A panaszos beadványából és a hozzácsatolt mellékletekből megállapítható, hogy az önkormányzat 9 pályázatot nyújtott be - az 53/2001. (VIII. 17.) FVM rendelettel kihirdetett Magyarország 2000 évtől 2006 évig terjedő SAPARD Tervében megfogalmazott „Falufejlesztés és -felújítás, a vidék tárgyi és szellemi örökségének védelme és megőrzése” elnevezést viselő, 1305-ös kódszámmal jelölt intézkedés realizálását célzó - az MVH által kiírt pályázati felhívásra. Az önkormányzati pályázati csomagok postára adásának időpontja 2004. április 30. napja, s ezek Kirendeltséghez érkezésének időpontja 2004. május 3-a.
Kirendeltség 2004. május 25-én és 26-án, valamint június 9-én kelt értesítésében arról tájékoztatta az önkormányzatot, hogy a pályázatokat milyen számon vette nyilvántartásba, s hogy „… a nyilvántartásba vétele csupán a pályázat beérkezésének igazolását jelenti, és amennyiben a későbbi felülvizsgálatok során a pályázat tartalmi vonatkozásában hiányosságok mutatkoznak, hiánypótlást kérő levélben értesíteni fogom”.
A Kirendeltség ezt követően hiánypótlási felhívást az önkormányzat részére nem bocsátott ki (nem volt hiánypótolni való???), azonban 2004. szeptember 13-án, szeptember 14-én, valamint szeptember 20-án kelt leveleiben arról értesítette az önkormányzatot, hogy „…Benyújtott … számon nyilvántartott pályázatáról megállapítottam, hogy a SAPARD támogatásról szóló 72/2002. (VIII. 15.) FVM rendelet 10. § (2) alapján támogatásba nem részesíthető. Az elutasítás indoka: a pályázatok támogatásának finanszírozására szolgáló SAPARD keretek kimerültek, így forrás hiányában a pályázat nem támogatható.”
Az elutasításról szóló értesítésben felhívták az önkormányzat figyelmét arra is, hogy „Amennyiben az értesítésben foglaltakkal nem ért egyet … a kézhezvételtől számított 15 napon belül … kifogást terjeszthet elő, melyet az MVH Elnöke 30 napon belül bírál el.”
A tájékoztatás kiterjedt arra is, hogy „a SAPARD programot felváltó agrár- és vidékfejlesztési operatív program (AVOP) intézkedések keretében lehet azonos vagy hasonló jogcímen támogatásra pályázni. Amennyiben AVOP pályázatot kíván benyújtani … SAPARD pályázatának eredeti dokumentumait … átveheti …”.
Az önkormányzat polgármestere a törvényes határidőben kifogásokat nyújtott be a Kirendeltség elutasító határozatai ellen. A polgármester említett kifogásaiban egyebek mellett megfogalmazta, hogy: „A 72/2002. (VIII. 15.) FVM rendelet 8. § (3) bekezdése alapján a Hivatal hiánypótlásra nem szólított fel, így a jogszabályi rendelkezésből eredően vélelmezhető, hogy a pályázat befogadásra került. Erről a tényről külön értesítést a … Hivatal a pályázó részére nem küldött. … a pályázati felhívás 9. §-ában említett elbírálási időpontot és a fent hivatkozott rendelet 11. § (1) bekezdése szerinti értesítési kötelezettség határidejének betartása valószínűsíthetően nem történt meg. Az elutasítást tartalmazó értesítés hivatkozása, mely a pályázat elbírálása során a pályázó részére biztosított jogorvoslatot tartalmazza, ellentétes a 72/2002. (VIII. 15.) FVM rendelet 12. §-ával. A rendelet szerint a jogorvoslati lehetőség nincs korlátozva, annak időbeli tényezője kerül meghatározásra csak. A rendelet szerint a SAPARD Hivatal elnöke a kifogást 15 napon belül bírálja el. Az értesítés szerint a jogszabállyal ellentétesen az MVH elnökének az elbírálásra 30 nap áll a rendelkezésére.  A benyújtott pályázat a 9. §-ban foglaltak szerint megfelelt a pályázati feltételeknek, de valószínűsíthetően a pontrendszer alapján szerzett pozíciója miatt a rendelkezésre álló keretösszegből nem finanszírozható pályázatok közé került. A kifogás elbírálása során kérem hitelt érdemlően bizonyítani, hogy a benyújtott pályázat elbírálásra került, és ismertetni a nyert pályázatokhoz viszonyított pozícióját.” 
A beadványhoz mellékelt iratok tanúsága szerint a határidőben benyújtott kifogásokat a Hivatal azzal utasította el, hogy „A Fővárosi és Pest Megyei Kirendeltség elutasító döntése kellően megalapozott, mert a SAPARD rendelet 10. § (2) bekezdése alapján a Hivatal a rendelkezésre álló keretösszegből nem finanszírozható pályázatokat - forráshiány miatt - elutasítja, mivel a pályázat finanszírozásához szükséges pénzügyi keret nem áll rendelkezésére. A fentiekre tekintettel döntött Nagykőrös Város Önkormányzat pályázó kifogásának elutasítása mellett. Döntésem a SAPARD rendelet 12. § előírásain alapul.” 
A panaszos beadványában többek közt rögzítette, hogy: „A rendelkezés joglogikai alapon történő értelmezése - álláspontom szerint - mindenképpen igényelné előbb  a pályázatok elbírálását, majd azt követő rangsorolását és az így megállapított besorolás után  - a bírálati szempontok alapján érdemesnek ítélt pályázatok függvényében - a rendelkezésre álló finanszírozási keretösszeg korlátai között történő döntést.” 
A beadvány szerint: „Az elbírálás hiánya még a pályázaton való nyerés esélyét sem adta meg az Önkormányzatnak, ezzel kész tények elé állítva utasította el pályázatunkat, lehetőséget sem adva a bírálati eljárásban való részvételre.”
A panaszos kéri „… a … probléma esélyegyenlőség szempontjából történő megvizsgálását, álláspontjának kialakítását és soron kívüli válaszadását.”
A vizsgálat elvégzéséhez szükséges adatok, iratok rendelkezésre bocsátása céljából megkeresett kirendeltség-vezető arról tájékoztatott, hogy: 
„1. A SAPARD Hivatal (MVH jogelődje) akkreditálásának felgyorsítása érdekében a rendelkezésre álló kilenc intézkedés közül négynek az akkreditálása történt meg 2002 novemberében. A fennmaradó öt intézkedés akkreditációját 2003 februárjában kezdeményezte a Hivatal, melyből 2003 novemberében az alábbi kettő került nemzeti akkreditációra:
- Falufejlesztés és felújítás, a vidék tárgyi és szellemi örökségének védelme és megőrzésének támogatása (1305)
- A tevékenységek diverzifikálása, alternatív jövedelemszerzést biztosító gazdasági tevékenységek fejlesztése (1306)
2. A fent nevezett két intézkedésre a Bizottság egyetértését követően első alkalommal 2004. 01. 14-én jelent meg pályázati felhívás a „Magyar Mezőgazdaság” (2004/3 szám) mellékleteként, valamint az MVH és az FVM weboldalán. Továbbá megjelent az Agrárkamara lapjának, az „Agrárium” februári soron következő számában (2004/1-2 szám).
3. Kirendeltségünkre az első ilyen tárgyú pályázat 2004. 02. 16-án érkezett be, ami jelzi, hogy a pályázók az MVH tájékoztatási kampány (2003 végén - 2004 elején) nyomán már informálva voltak a megnyíló lehetőségről. A pályázatok beérkezése 2004. március-áprilisban folyamatos volt.
4. Országosan rendkívül nagy, a várakozásokat messze felülmúló igény mutatkozott, 2004. április 30-ig (beadási határidőig) összesen 2348 db pályázat érkezett be csak erre az intézkedésre, mintegy 57,8 milliárd forint támogatási igénnyel. Akkoriban a teljes SAPARD keret 54 mrd forintot tett ki és ebből az 1305 sz. intézkedésre 1 mrd forint volt előirányozva. Később az NVT terhére történt átcsoportosítással a keret 5,7 mrd forintra nőtt, mely 233 db nyertes pályázót jelentett. 
5. A 2003. évi Éves Pénzügyi Megállapodás (AFA) 4. cikke értelmében az MVH addig nem köthetett szerződést az AVOP források terhére, amíg be nem fejezte a SAPARD pályázatokkal kapcsolatban a szerződések megkötését. Az AFA-kat a Magyar Kormány (PM) írta alá az Európai Bizottsággal. Mindezek alapján az FVM miniszter nyilatkozott, hogy 2004. szeptember 30-ig az MVH befejezi a SAPARD szerződések megkötését, mely ennek megfelelően meg is történt.
6. Adatok: 1305 intézkedés - MVH Fővárosi és Pest Megyei Kirendeltség
Állapot	Adatok	Összesen	
Támogatott	db
Bekerülési költség (E forintban)
Igényelt támogatás (E forintban)	                                 18
                         741 261
                         555 700	
Elutasított	db
Bekerülési költség (E forintban)
Igényelt támogatás (E forintban)	                                  30
                      1 492 336
                      1 082 766	
Forráshiányos	db
Bekerülési költség (E forintban)
Igényelt támogatás (E forintban)	                                184
                      6 836 605
                      4 946 482	
Összeg / db		                                232	
Összeg /Bekerülési ktg.	(E forintban)	                      9 070 202	
Összeg/Igényelt tám.	(E forintban)	                      6 584 949	

A kirendeltség-vezető azt is tudomásomra hozta, hogy a pályázatok elbírálása során a pályázati felhívás 9. § (4) bekezdésében foglaltak szerint járt el, mely bekezdés első mondata rögzíti: „A MVH minden hónap utolsó munkanapjáig befogadott pályázatokat a befogadás hónapjának utolsó munkanapjától számított 60 napon belül elbírálja és támogatási döntést hoz.”
Arra a kérdésre, hogy a vizsgált ügyben szereplő pályázatok miért kerültek elutasításra forráshiány miatt, azt a választ kaptam, hogy a rendelkezésre álló források kimerülését követően a pályázatok feldolgozására nem került sor, az említett pályázatok forráshiány miatt elutasításra kerültek azok feldolgozása (értékelése) nélkül. 
Arra a kérdésre pedig, hogy mi a véleménye arról, hogy ha egy hónap alatt beérkezett pályázatok összeállítása, értékelése, valamint elbírálásának eredményeként támogatott pályázatoknál, esetleg a következő egy hónapban beküldött pályázatok közt az előzőkben támogatott pályázatoknál alkalmasabbak is vannak (lehetnek), de a forrás kimerülése miatt nem támogathatták és ezért értékelés és bírálat nélkül elutasították, azt a választ kaptam, hogy a pályázati határidő lejártához - 2004. április 30. napjához - közeli időpontban benyújtott pályázatok a pályázati kiírásban foglaltak szerinti kockázattal járnak.

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
Az 1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya 
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. (Obtv.) 
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
17. § (4) Ha az ügyben jogerős határozat született, az országgyűlési biztoshoz ennek közlésétől számított egy éven belül lehet beadvánnyal fordulni.
18. § (1) Az országgyűlési biztos a jogerősen befejezett ügyekre vonatkozóan jogosult bármely hatóság ellenőrzésére, ennek során - külön törvény eltérő rendelkezése hiányában - a hatóság helyiségeibe beléphet. Az országgyűlési biztos jogainak gyakorlása érdekében a fegyveres erők, a nemzetbiztonsági szolgálatok, a rendőrség és a rendészeti szervek működésére szolgáló területekre a hatáskörrel rendelkező miniszter által szabályozott módon léphet be. Ez a szabályozás az ellenőrzést érdemben nem akadályozhatja. (2) Az országgyűlési biztos bármely hatóságtól az általa lefolytatott eljárással, illetve az eljárás elmulasztásával kapcsolatban adatokat és felvilágosítást kérhet, továbbá a keletkezett iratokba betekinthet, annak megküldését, illetőleg, ha ez nem lehetséges róluk másolat készítését kérheti. (3) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügy intézőjét vagy az eljárást folytató szerv bármely munkatársát meghallgathatja, továbbá az érintett szerv vezetőjét vagy felügyeleti szervének vezetőjét, valamint az annak lefolytatására a jogszabály által egyébként feljogosított szerv vezetőjét vizsgálat lefolytatására kérheti fel. (4) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügyben bármely szervtől - ideértve az e törvény szerint hatóságnak nem minősülő szerveket is - vagy annak munkatársától írásbeli magyarázatot, nyilatkozatot, felvilágosítást vagy véleményt kérhet.
19. § (1) Az országgyűlési biztos a lefolytatott vizsgálat eredményéről, illetve esetleges intézkedéséről a beadványt tevőt értesíti.
20. § (1) Ha az országgyűlési biztos a lefolytatott vizsgálat alapján arra a megállapításra jut, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság fennáll, annak orvoslására - az érintett szerv egyidejű tájékoztatása mellett - ajánlást tehet a visszásságot előidéző szerv felügyeleti szervének. A felügyeleti szerv az ajánlás tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről az ajánlás kézhezvételétől számított harminc napon belül értesíti az országgyűlési biztost.
26. § (1) Ha az országgyűlési biztos által megkeresett szerv az érdemi állásfoglalás kialakítását, és az annak megfelelő intézkedés megtételét elmulasztja, vagy az országgyűlési biztos az állásfoglalással, a megtett intézkedéssel nem ért egyet, az ügyet az éves beszámoló keretében az Országgyűlés elé terjeszti, és - a (2) bekezdésben foglalt kivételekkel - kérheti, hogy az ügyet az Országgyűlés vizsgálja ki. Ha megállapítása szerint a visszásság kirívóan súlyos, illetve a természetes személyek nagyobb csoportját érinti, indítványozhatja, hogy az Országgyűlés az adott kérdés megtárgyalását már az éves beszámolót megelőzően tűzze napirendre. A napirendre tűzés kérdésében az Országgyűlés dönt.

Az 53/2001. (VIII. 17.) FVM rendelettel (R.1) kihirdetett Magyarország SAPARD Terve 4. fejezetének 6. pontja - a falufejlesztés és -felújítás, a vidék tárgyi és szellemi örökségének védelme és megőrzése intézkedésre vonatkozóan - egyebek mellett rögzíti:

„4.6. Falufejlesztés és -felújítás, a vidék tárgyi és szellemi örökségének védelme és megőrzése
 Intézkedés kódja:	 1305	
 Intézkedés elnevezése:	 Falufejlesztés és -felújítás, a vidék tárgyi és szellemi örökségének védelme és megőrzése	
Az intézkedés indoklása:
Ez az intézkedés a 2.2 fejezetben meghatározott és a 2. térképen ábrázolt területekre vonatkozik. A fenti intézkedés a vidéki településeken a fenntartható gazdálkodás feltételeinek megteremtését, a kulturális örökség megőrzését, ezáltal az általános vállalkozási és életfeltételek javítását és az „élhető” települések kialakítását célozza. Mindezek hiányában nem állítható meg a vidéki térségekből történő további elvándorlás. A megfelelő fizikai és humán életkörülmények elősegítése mind a helyben élők, mind a településre érkezők számára olyan pozitív motivációt jelent, amely közvetlenül és áttételesen is alapvetően hozzájárul a helyi életlehetőségek bővüléséhez, a sokoldalú fejlődés megindulásához. Az életkörülmények javítása erőteljesen hozzájárul a fokozottan hátrányos helyzetű térségek és azok lakói számára az esélyegyenlőség megteremtéséhez, a gazdasági felzárkózás elindításához.
A természeti és épített környezeti elemek új funkciókkal való megtöltését megnehezíti azok rossz állapota. Az említett adottságok kihasználásának útjába további akadályt gördít a helyi közösségekben az együttműködési képesség hiánya. A megfelelően karbantartott, vonzó települések és az élő, működő közösségek új befektetéseket és a vidéki turizmus - mint kiegészítő jövedelemforrás - élénkülését eredményezhetik. Az épített és tágabb lakókörnyezet kulturált kialakítása, fenntartása és hasznosítása a környezet védelmének is fontos eleme.
Az intézkedés célkitűzései:
Az intézkedés célja
- a kistelepülések fejlesztésével és felújításával a jövedelemtermelő tevékenységet érintő intézkedések (lásd 4.2., 4.3., 4.7.) alapfeltételeinek megteremtése, illetve hatásának kiegészítése a vidéki térségek népességmegtartó képességének fokozása érdekében;
- az épített és természeti környezeti elemek rehabilitációja, új funkciókkal való megtöltése, ezáltal a vállalkozási és foglalkoztatási lehetőségek biztosítása a helyi népesség számára.
Az intézkedés részletes leírása, keretei:
- a települési karaktert őrző és erősítő településszerkezet, utcák és közterületek felújítása, egységes falukép kialakítása, a települések idegenforgalmi vonzerejének javítása;
- a falvak történelmi és építészeti emlékeinek, értékeinek helyrehozatala, védelme, revitalizációja, betelepíthető új funkciók feltárása és telepítésük gazdaságossági vizsgálata, megszervezése;
- a falvakhoz tartozó táji elemek (fasorok, vízfolyások, tavak, csatornák stb.) revitalizálása, védelme, ökológiai és jövedelemtermelési (turizmus stb.) céllal.
A kedvezményezettek köre és a pályázatok kiválasztási kritériumai:
A kedvezményezettek köre: a vidéki települések és tanyák lakói, vállalkozói, önkormányzatai, civil szervezetei.
A jogosultság általános kritériumai
A pályázatok értékelése először a jogosultság szempontjából történik. A jogosult pályázatok értékelése ezután két lépcsőben történik. Az első lépcső a projekt tervet önmagában a célkitűzés érdemessége, a megvalósíthatóság, a költséghatékonyság és a projekt eredményessége alapján értékeli. A második lépcsőben az értékelés a kiválasztási kritériumok alapján történik, melyek a SAPARD-terv céljainak hatékony megvalósulását, a támogatások koncentrált felhasználását, a projektek közötti célszerű összhangot biztosító, stratégiai alapokon, és partnerkapcsolatokon nyugvó hatásokat értékelik.
- a támogatás szükségességének és a fejlesztésre alkalmas helyi adottságok meglétének igazolása;
- a fejlesztés helyi és térségi összefüggéseinek, hatásainak bemutatása;
- az épített környezet megújítása esetén illeszkedés az érvényes településrendezési tervhez, szükség szerint műemlékvédelmi szakvélemény;
- részletes megvalósulási (üzleti) terv;
- az adott térségben lakás, vagy munkahely/vállalkozás megléte;
- köztartozás-mentesség;
- bázisadatok, mérhető tervezett eredmények feltüntetése.
Az elbírálás kritériumai
A következő elbírálási szempontok az intézkedés célkitűzéseiben és részletes leírásában megfogalmazott szempontokat érvényesítik.
Az első lépcsőben alkalmazott értékelési kritériumok:
 Megnevezés	 Adható maximális pontszám	
 A projekt összhangja az intézkedés célkitűzésével	 5	
 A megvalósítás tevékenységtervének realitása (a feladatok, a szükséges szakértelmek és az időütemezés meghatározása alapján)	 10	
 Hatékony költségvetés: feladatokra bontott költséghatékony pénzügyi terv	 10	
 A menedzsment megszervezése és hitelessége	 8	
 A tervezett új funkciók szükségességének és életképességének bizonyítottsága	 10	
 A projekt várható eredményei	 10	
 A projekt tervezett eredményeinek időtállósága	 10	
 A projekt hatása a foglalkoztatottságra 
- megőrzött munkahelyek száma 2 pont/fő 
- létesített új munkahelyek száma 2 pont/fő	 max. 16	
 Összesen, maximum	 63+változó	
A második lépcsőben alkalmazott értékelési kritériumok
 partnerség a fejlesztésen belül	 15	
 partnerség a fejlesztések között	 10	
 illeszkedés a kistérségi agrárstruktúra és vidékfejlesztési stratégiához (ennek hiányában a releváns megyei területfejlesztési koncepcióhoz)	 10	
 Összesen, maximum	 35	
Az intézkedést érintő nemzeti jogszabályok:
Az intézkedés végrehajtását szolgáló általános és speciális rendelkezések az 5. fejezetben szerepelnek.
- 1999. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről
- 1997. évi LVI. törvény a műemlékvédelemről
- 161/1998. (IX. 30.) Kormányrendelet a nemzeti kulturális örökség miniszterének feladat- és hatásköréről
Pénzügyi rendelkezések:
A támogatás mértéke maximum 75% (ezen belül 56,25% EMOGA- és 18,75% nemzeti költségvetésből), magán-gazdálkodószervezetek által benyújtott pályázat esetében maximum 50%. A program keretében nyújtott támogatás vissza nem térítendő tőkejuttatás.
A támogatás mértékének indoklása
A helyzetfeltárás tanúsága szerint a települések közel egyharmadát (992 db, 31,7%) elnéptelenedés fenyegeti, és ugyancsak jelentős az alacsony népességszámú települések aránya (1000 fő alatt 1723 település, 55%). A települések és a népesség kis mérete gyakran takar halmozottan hátrányos helyzetet.
Ennek az intézkedésnek elsődleges kedvezményezettjei a települési önkormányzatok. A központi szervek és a helyi önkormányzatok között fennálló pénzügyi viszony azonban akadályt jelent a helyi források hozzáadásában. Jelenleg a helyben befolyó források, helyi adók, díjak és bírságok összegei a központi költségvetésbe kerülnek, ezeket évente újraosztják, így a helyi források legnagyobb része a különböző támogatási rendszerek közvetítésével közpénzzé alakul. A helyi adóknak és más bevételeknek csak kis hányada marad meg az önkormányzatok költségvetésében saját forrásként. Így a települési önkormányzatok nem képesek számottevő „saját” források felhalmozására a fejlesztési projektek finanszírozására. A települési önkormányzatok pénzügyi ereje növekedhet a sikeres vállalkozásokból befolyó bevételek hatására.”

A SAPARD Tervben meghatározott agrár- és vidékfejlesztési célok támogatásáról szóló 72/2002. (VIII. 15.) FVM rendelet (R.2):
„1. § (1) E rendelet hatálya a „Magyarország SAPARD Terve 2000-2006.” kihirdetéséről szóló 53/2001. (VIII. 17.) FVM rendeletben (a továbbiakban: SAPARD Terv) meghatározott intézkedésekhez kapcsolódó támogatások felhasználására, kezelésére, működtetésére, valamint ellenőrzésére terjed ki. A támogatások forrását az Európai Unió Tanácsa 1268/1999/EK rendelete szerint Magyarországnak megítélt SAPARD támogatás és a Magyar Köztársaság költségvetési hozzájárulása képezi. (2) Kedvezményezettek a támogatást forintban vehetik igénybe. (3) A támogatások pályázat útján igényelhetők.
2. § (1) A SAPARD Terv keretében igényelhető támogatásokra pályázatot nyújthatnak be azok a) a természetes személyek, b) a Magyarországon bejegyzett és Magyarországon működő jogi személyek, jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok, valamint társadalmi szervezetek,akik jogosultak a SAPARD Tervben felsorolt intézkedésekben (támogatási célokban) meghatározott tevékenység végzésére. (2) A jogosultságra vonatkozóan a SAPARD Terv szerinti egyes intézkedésekre kiadásra kerülő pályázati felhívások az (1) bekezdés figyelembevételével további feltételeket határozhatnak meg. (3) E rendelet alapján támogatásban részesülő beruházásokat és tevékenységeket (a továbbiakban együtt: beruházás) a Magyar Köztársaság területén kell megvalósítani.
3. § (1) Támogatások igénybevételére nem jogosult a) a normatív jellegű támogatások kivételével, aki az egyes pályázati felhívásokban meghatározott saját forrással nem rendelkezik. A saját forrás saját tőkéből (saját erő) és külső forrásból áll. E rendelkezés értelmezésében saját tőke (saját erő): a pályázó rendelkezésére álló, a támogatott beruházáshoz felhasználható pénzeszköz. Saját tőkének (saját erő) legalább a beruházás áfa nélküli összes költségének a 25%-át fedezni kell. Külső forrás az, amit a pályázónak visszafizetési kötelezettséggel bocsátottak rendelkezésére. A saját forrás meglétét a pályázónak a pályázati felhívásban meghatározott módon igazolnia kell, b) az olyan gazdálkodó szervezet, amelyik csőd-, felszámolási vagy végelszámolási eljárás alatt áll, továbbá az olyan természetes személyek és társulásaik, akik ellen bírósági végrehajtási eljárás van folyamatban, valamint az olyan önkormányzat, amelyik adósságrendezés alatt áll, c) az, akinek az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény 97. § q) pontjában meghatározott, 60 napon túl meg nem fizetett, lejárt köztartozása van, kivéve, ha az adóhatóság, számára fizetési haladékot vagy részletfizetést engedélyezett; d) aki engedélyköteles tevékenységek esetében nem rendelkezik jogerős és hatályos hatósági engedéllyel. (2) Nem adható támogatás a 18. § (2) bekezdésében felsorolt jogszabályok előírásain túl: a) a támogatási szerződés megkötése előtt megkezdett beruházáshoz, b) olyan beruházáshoz, amely a 2000-től indult PHARE programok keretében támogatásban részesült, c) olyan beruházáshoz, amely olyan termékek termelésének növelésére irányul, amikből tartós piaci felesleg van, illetve piaci elhelyezésüket a beruházás nem bizonyítja, d) az olyan létesítmények felújításához, korszerűsítéséhez, átalakításához, amelyek a pályázat benyújtását megelőző öt éven belül állami támogatással kerültek megépítésre vagy felújításra, illetve korszerűsítésre, e) az olyan beszerzésekhez, amelyek nem elégítik ki a közbeszerzési eljárás lefolytatását előíró a SAPARD Többéves Pénzügyi Megállapodásról szóló 117/2001. (VI. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: TPM) A. mellékletének, 14. Cikk, 2.6 pontjában foglaltakat, f) használt gép, eszköz és anyag megvásárlásához.
4. § A SAPARD Terv azonos intézkedése keretében ugyanazon beruházáshoz csak egyszer vehető igénybe támogatás.
5. § Az e rendelet által szabályozott támogatások lebonyolítása a SAPARD Hivatal, valamint annak szervezeti keretein belül működő regionális irodák (a továbbiakban együtt: SAPARD Hivatal) hatáskörébe tartozik.
6. § (1) A SAPARD Hivatal a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Értesítőben és a szaklapokban, valamint a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium internetes honlapján teszi közzé a pályázati felhívást. A SAPARD Hivatal három országos és a megyei napilapokban értesítést tesz közzé a pályázati felhívások megjelenéséről. (2) A pályázatokat a SAPARD Terv szerinti intézkedésekre az e rendelet alapján kiadott pályázati felhívások előírásainak tartalmi és formai követelményei szerint kell összeállítani. (3) A pályázati felhívásnak különösen az alábbiakat kell tartalmaznia: a) a támogatást nyújtó szerv megnevezését, b) azokat a beruházási célokat, amelyekhez támogatás igényelhető, c) a támogatás igénybevételének feltételeit, d) a pályázat tartalmi és formai követelményeit, e) a pályázatok benyújtásának, befogadásának és elbírálásának rendjét, a bírálat szempontjait, f) a pályázatok benyújtásának helyét és módját, g) a támogatások mértékét, h) a biztosítékok körét, i) a pályázó jogosultságát és kötelezettségeit, valamint a kötelezettségek megszegésével járó következményeket (szankciókat), j) a támogatás igénylésének, igénybevételének és a források felhasználásának, valamint az ellenőrzés rendjét. (4) A pályázati felhívást a SAPARD Hivatal regionális irodáiban az ügyfélforgalom számára nyitva álló helyiségeiben a pályázók rendelkezésére kell bocsátani.
7. § A pályázatok az év során folyamatosan beadhatók. A pályázatot egy eredeti és egy másolati példányban kell postai úton benyújtani a SAPARD Hivatal a beruházás telephelye szerinti illetékes regionális irodájához, a pályázati felhívásban közzétett címre.
8. § (1) A SAPARD Hivatal megvizsgálja a beérkezett pályázatot abból a szempontból, hogy a pályázó és a pályázat megfelel-e a vonatkozó jogszabályokban és a pályázati felhívásban foglaltaknak. (2) A SAPARD Hivatal csak a hiánytalan, a vonatkozó jogszabályoknak és a pályázati felhívásnak megfelelő pályázatot fogadhat be. (3) Amennyiben a pályázó hiányosan nyújtja be a pályázatot, a SAPARD Hivatal egy alkalommal határidő tűzésével hiánypótlásra szólítja fel a pályázót. A hiánypótlási határidő a hiánypótlási felszólítás kézhezvételétől számított 15 nap. Ha a pályázó a hiánypótlási kötelezettségének a hiánypótlási határidőn belül eleget tesz, a pályázatot a hiánypótlás teljesítése napján kell befogadottnak tekinteni. A befogadásról a SAPARD Hivatal írásban értesíti a pályázót. (4) Amennyiben a pályázó nem megfelelő tartalommal nyújtja be a pályázatot, a SAPARD Hivatal egy alkalommal határidő tűzésével módosításra szólítja fel a pályázót. A módosítási határidő a módosítási felszólítás kézhezvételétől számított 15 nap. (5) Ha a pályázó hiánypótlási, módosítási kötelezettségének a kitűzött határidő lejártáig nem tesz maradéktalanul eleget, a pályázatot el kell utasítani. Az elutasításról a SAPARD Hivatal írásban értesíti a pályázót. A hiánypótlás, módosítás késedelmes vagy hiányos teljesítése esetén nincs helye igazolási kérelemnek. 
9. § (1) A befogadott pályázatok elbírálása során a SAPARD Hivatal a 18. § (2) bekezdésében megjelölt jogszabályokban és a pályázati felhívásban meghatározott szempontrendszer alapján vizsgálja a jogosultsági feltételek teljesítését, a beruházáshoz szükséges pénzügyi forrásokat, a pályázó és a pályázat hosszú távú, gazdasági élet- és versenyképességét, a biztosítékok körét, valamint a finanszírozás biztosíthatóságát. (2) Azokat a pályázatokat, amelyek nem felelnek meg az (1) bekezdésben foglalt szempontoknak, a SAPARD Hivatal elutasítja. 
10. § (1) A SAPARD Hivatal a pályázatokat a pályázati felhívásban meghatározott pontrendszer alapján rangsorolja, és a rendelkezésére álló támogatási keretösszeg figyelembevételével dönt a legtöbb pontszámot elért pályázatok elfogadásáról. (2) A rendelkezésre álló keretösszegből nem finanszírozható pályázatokat a SAPARD Hivatal - forráshiány miatt - elutasítja.
11. § (1) A pályázattal kapcsolatos támogatási döntésről a SAPARD Hivatal a pályázót a döntéstől számított 30 napon belül írásban értesíti. (2) A SAPARD Hivatal a támogatásban részesülő pályázatok jegyzékét közzéteszi a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Értesítőben. 
12. § A SAPARD Hivatal elutasító döntésével szemben a pályázó írásban, a SAPARD Hivatal illetékes regionális irodájához benyújtott, a SAPARD Hivatal elnökéhez címzett kifogást terjeszthet elő a döntés kézhezvételétől számított 15 napon belül. A SAPARD Hivatal elnöke a kifogást további 15 napon belül bírálja el. A SAPARD Hivatal elnökének döntése ellen további jogorvoslatnak nincs helye.
18. § (2) Az e rendelet szerinti támogatások igénylésére, igénybevételére, felhasználására, elszámolására és ellenőrzésére az e rendeletben nem szabályozott kérdések tekintetében különösen az agrártámogatások igénybevételének általános feltételeiről szóló 215/2001. (XII. 16.) Korm. rendeletben, az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletben, valamint a mezőgazdasági termelők agrártámogatás igénybevételével összefüggő adatszolgáltatásáról és nyilvántartásba vételéről szóló 236/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletben, valamint a „Magyarország SAPARD Terve 2000-2006.” kihirdetéséről szóló 53/2001. (VIII. 17.) FVM rendeletben, továbbá a SAPARD Többéves Pénzügyi Megállapodásról szóló 117/2001. (VI. 30.) Korm. rendeletben, a SAPARD Hivatal létesítéséről szóló 12/2001. (II. 15.) FVM rendeletben és az Európai Uniós előcsatlakozási eszközök támogatásai felhasználásának pénzügyi tervezési, lebonyolítási és ellenőrzési rendjéről szóló 255/2000. (XII. 25.) Korm. rendeletben foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.”

A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal SAPARD Pályázati felhívása „a falufejlesztés és -felújítás, a vidék tárgyi és szellemi örökségének védelme és megőrzése támogatására” című dokumentum egyes szabályai szerint:
1. § (1) A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (továbbiakban: MVH) az 53/2001. (VIII.17.) FVM rendelettel kihirdetett „Magyarország SAPARD Terve 2000-2006” (a továbbiakban: SAPARD Terv), és a SAPARD Tervben meghatározott agrár- és vidékfejlesztési célok támogatásáról szóló 72/2002. (VIII. 15.) FVM rendelet (a továbbiakban: Rendelet), valamint az Európai Unió Bizottságának hozzájárulása alapján, a rendelkezésre álló források erejéig, az alábbi pályázati felhívást teszi közzé. (2) Az MVH a jelen pályázati felhívás keretei között benyújtott pályázatok vonatkozásában támogatási döntést csak az intézkedés kezelésének átruházására vonatkozó döntési kompetencia végleges megszerzése után hoz1.
2. § A támogatás célja
Az Európai Unió Tanácsa 1268/99/EK rendeletének 2. cikkével, valamint a SAPARD Terv támogatási prioritásaival összhangban a vidék fenntartható fejlesztése szempontjából a támogatás fő célja: (1) A kistelepülések fejlesztésével és felújításával a jövedelemtermelő tevékenységet érintő intézkedések (114, 1306)2 alapfeltételeinek megteremtése, illetve hatásának kiegészítése a vidéki térségek népességmegtartó képességének fokozása érdekében; (2) Az épített és természeti környezeti elemek rehabilitációja, új funkciókkal való megtöltése, ezáltal a vállalkozási és foglalkoztatási lehetőségek biztosítása a helyi népesség számára. 
3. § Támogatás igénylésének jogcímei
(1) A települési karaktert őrző és erősítő településszerkezet, utcák és közterületek3 felújítása, egységes falukép kialakítása, a települések idegenforgalmi vonzerejének javítása;
(2) A települések történelmi és építészeti emlékeinek, értékeinek külső és belső helyrehozatala, védelme, revitalizációja, betelepíthető új funkciók4 feltárása, és telepítésük gazdaságossági vizsgálata, megszervezése;
(3) A településekhez tartozó táji elemek (fasorok, vízfolyások, tavak, csatornák stb.) revitalizálása, védelme, ökológiai és pl. turizmus stb. céllal. 
4. § A pályázattal elnyerhető támogatás
(1) Támogatást nyújtó: MVH
(2) A támogatás formája: vissza nem térítendő fejlesztési támogatás.
(3) A támogatás mértéke: a beruházás összes jogosult bekerülései költségének5 
•	legfeljebb 75 %-a, ebből:
EU támogatás 56, 25%
Hazai támogatás 18,75%;
•	de magángazdálkodó szervezetek által benyújtott pályázat esetében legfeljebb 50%,
ebből:
		EU támogatás 40%
		Hazai támogatás 10%.
(4) Pályázatonként a támogatás összege nem haladhatja meg az 50 millió Ft-ot.
(5) Olyan infrastrukturális beruházások esetében, amelyek általában jelentős nettó bevételt6 eredményeznek, az összes lehetséges forrásból származó köztámogatás összességében nem haladhatja meg a támogatásra jogosult összköltség 50%-át.
5. § A támogatás igénylésére jogosultak
(1) A falufejlesztés és -felújítás, a vidék tárgyi és szellemi örökségének védelme és megőrzése támogatására azok a kedvezményezettek jogosultak, akik/amelyek a támogatás alapját képező jogforrásokban a 290/2002. (XII. 27.) Korm. rendelet, a 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet a SAPARD Tervben, valamint a Rendeletben és a jelen pályázati felhívásban meghatározott feltételeknek megfelelnek.
(2) Ennek alapján támogatást igényelhetnek - a 3. §-ban meghatározott jogcímek alapján - Magyarországon bejegyzett és Magyarországon működő jogi személyek és jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok, önkormányzatok és társulásaik, társadalmi szervezetek, civil szervezetek, egyházak, illetve belföldi egyéni vállalkozók vagy mezőgazdasági őstermelői igazolvánnyal rendelkező őstermelők, vidéki települések és tanyák lakói. A Többéves Pénzügyi Megállapodásról szóló 117/2001. (VI. 30.) Korm. rendelet (továbbiakban: TPM) F. melléklet 10. mellékletének 14. cikkének 2.6. pontja szerint jogosultak kötelesek a támogatott beruházás megvalósítását közbeszerzési eljárással végrehajtani. 
6. § A támogatás igénylésének és igénybevételének feltételei
(1) Általános feltételek
a) A pályázónak rendelkeznie kell saját forrással. A saját forrás saját tőkéből (saját erő) és külső forrásból állhat. A saját tőke a pályázó rendelkezésére álló szabadon felhasználható pénzeszköz. A saját tőke meglétéről a pályázónak nyilatkoznia kell. A saját tőkének legalább a beruházás összes bekerülési költségének 25%-át fedeznie kell. A saját forrás teljes mértékben biztosítható hitellel is. Külső forrás az, amit a pályázónak visszafizetési kötelezettséggel bocsátottak rendelkezésére (bankhitel), melyről igazolás csatolása szükséges.
b) Hitel igénybevétele esetén a hitelhez kamattámogatás nem kapcsolódhat, továbbá a megkötött hitelszerződést, vagy a hitelképesnek nyilvánított pályázó nevére szóló, a hitelt nyújtó bank(ok) által kiállított hiteligényt mellékelni kell. 
c) A pályázó kötelezettségvállalása arra, hogy a támogatási szerződésből eredő kötelezettségeinek nem teljesítése esetén a támogatási szerződéstől való elállás miatt visszakövetelt támogatási összeg és annak járulékai erejéig a megvalósítással érintett vagyontárgyra (lehet ingó, ingatlan) - az MVH javára - jelzálogjogot enged, kivéve önkormányzati tulajdonú forgalomképtelen ingatlanon történő beruházás esetén7. (Ingatlan esetén a jelzálogjog alapítására vonatkozó szerződést a támogatási szerződéssel egyidejűleg kell megkötni, ingó esetén a jelzálogjog alapítására az eszköz megvételét követően kerül sor az illetékes MVH Regionális Iroda közreműködésével a közjegyző előtt.)
d) A támogatott beruházással létrehozott vagyon - amennyiben az a kedvezményezett tulajdonába kerül - csak az MVH előzetes jóváhagyásával és a foglalkoztatási, illetve a szolgáltatási és az egyéb kötelezettségek átvállalásával, átruházásával idegeníthető el, adható bérbe, illetve terhelhető meg. Az MVH teljes elidegenítési és terhelési tilalmat, keretbiztosítási jelzálogot érvényesít a támogatási szerződésben.
e) A pályázatnak meg kell felelni a pályázati egységcsomag 007. számú dokumentumában felsorolt jogosultsági kritériumoknak.
f) Nem adható támogatás olyan beruházásokhoz
- a jelzáloggal vagy egyéb módon megterhelt ingatlan tervezett fejlesztéshez, ha az igényelt támogatás kétszerese és a jelzálog együttes összege meghaladja az ingatlan forgalmi értékének és a tervezett beruházási költségnek az együttes összegét;
- ha a fejlesztés helyének megvalósulásául szolgáló ingatlan nem per-, teher- és igénymentes;
- bérelt ingatlanon tervezett fejlesztés esetén, ha a bérleti szerződés kizárólagos joggal nem biztosítja a támogatással megvalósuló létesítmény üzemeltetésének lehetőségét az üzemeltetési kötelezettség legalább kétszeres idejére;
g) Nem adható támogatás:
- valótlan adatszolgáltatás esetén;
- az Európai Unió tagországain8 és a TMP F. melléklet 8. pontjában felsorolt tagjelölt országokon9 kívülről származó10 szolgáltatás igénybevételére, építési beruházás megvalósítására és áru beszerzésére;
- ha a pályázó az agrár- és vidékfejlesztési támogatások igénybevételének általános feltételeiről szóló 290/2002. (XII. 27.) Korm. rendelet, valamint a Rendelet alapján jogosulatlanul vett igénybe támogatást;
- az olyan beszerzésekhez, amelyek nem elégítik ki a közbeszerzési eljárás lefolytatását előíró, a TPM A. mellékletének 14. cikk 2.6 pontjában foglaltakat.
h) A pályázó - SAPARD forrásból ugyanazon beruházáshoz (projekthez) - támogatást csak egy alkalommal vehet igénybe.
i) Egy pályázat egy támogatási jogcímet tartalmazhat.
j) A SAPARD intézkedésekre beadott pályázat egyéb hazai, illetve európai uniós - költségvetési támogatásban nem részesülhet.
k) Beruházások esetén - beleértve az értéknövelő beruházásokat is - csak az új 11, kereskedelmi forgalomban beszerezhető gépek, eszközök, anyagok beszerzése és beépítése támogatható.
l) A támogatás igénybevételére a pályázó akkor jogosult, ha nem áll csőd-, felszámolási-, vagy végelszámolási eljárás alatt, az őstermelő és az egyéni vállalkozó ellen nincs végrehajtási eljárás folyamatban. Amennyiben a pályázó önkormányzat, úgy akkor jogosult támogatás igénybevételére, ha nem áll adósságrendezési eljárás alatt.
m) Támogatás igénybevételére nem jogosult az a pályázó, akinek az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény 97. § q) pontjában meghatározott, 60 napot meghaladó, esedékessé vált, meg nem fizetett köztartozása van, kivéve, ha az adóhatóság számára fizetési könnyítést (halasztást, részletfizetést) engedélyezett. 
n) A támogatásban részesített pályázó, a támogatással megszerzett eszközt, illetve megvalósított, felújított, korszerűsített létesítményt a beruházás fizikai lezárásától (az utolsó mérföldkőre jutó támogatási összeg kifizetésének időpontjától) számított legalább öt évig - rendeltetésének megfelelően - köteles üzemeltetni. Az üzemeltetési kötelezettség ideje alatt amortizálódott tárgyi eszközt a pályázó azonos rendeltetésű, azonos vagy jobb paraméterekkel rendelkezőre cserélheti saját forrás felhasználásával, az MVH előzetes engedélyével. 
o) 2.650.000 forint feletti bekerülési költség - eszközbeszerzés, építés és szolgáltatás - esetén három különböző szállítótól származó - részletes, tételes - árajánlatot kell csatolni. Az árajánlatoknak a kiviteli - amennyiben a pályázót jogszabályi előírások nem kötelezik kiviteli tervek készítésére, engedélyezési, illetve engedélyezési szintű - tervek alapján készült, azonos műszaki tartalmú részletes és tételes költségvetésen kell alapulniuk. A későbbiekben a mérföldkövenkénti elszámolások a kiválasztott árajánlatoknak megfelelően teljesített és igazolt számlák alapján kerülnek ellenőrzésre (kivéve a közbeszerzési eljárás lefolytatására kötelezett közszervek esetében).
p) Az engedélyköteles beruházásoknak rendelkeznie kell és meg kell felelnie a vonatkozó hatósági és szakhatósági engedélyben foglaltaknak, különös tekintettel a környezetvédelmi előírásokra, mivel a környezetre negatív hatását kifejtő beruházás nem támogatható. A pályázó rendelkezzen jogerős építési (szakhatósági) engedéllyel vagy arra vonatkozó igazolással, hogy a terveit az illetékes hatósághoz engedélyezésre benyújtotta12; vagy rendelkezzen az elsőfokú építési hatóság azon nyilatkozatával, hogy a fejlesztési célt ismeri és az nem építési engedély köteles. 
q) Nem támogatható az olyan beruházás, amely révén csökken a foglalkoztatottsági helyzet. 
r) Támogatás csak a támogatási szerződés megkötésének időpontja után megkezdett beruházásokhoz nyújtható. A beruházás megkezdésének időpontja az építési beruházás esetén a kivitelezési szerződés megkötésének napja, ennek a hiányában az építési napló megnyitása, gépbeszerzés esetén a vételi szándék (megrendelés) írásban történő bejelentés, vagy a számla kibocsátás dátuma.
s) A beruházást be kell fejezni, a támogatási szerződés megkötésétől számított épületfejlesztési beruházás esetén 24 hónapon, gépbeszerzés esetén 12 hónapon belül. 
t) Az 5. § (2) bekezdés szerint közbeszerzésre kötelezett szervezetek kötelesek a beruházást befejezni, illetve a gépet, létesítményt üzembe helyezni valamennyi támogatási igénylési jogcím esetében, a támogatási szerződés megkötésétől számított 30 hónapon belül.
(2) speciális feltételek:
a) A beruházás olyan település(ek)en valósuljon meg, ahol a népsűrűség 120 fő/km2 vagy az alatt van, vagy az összlakosság a település közigazgatási területén 10.000 fő alatt van13.
b) A beruházás helye szerint illetékes jegyző igazolása, hogy a beruházás összhangban van a településrendezési tervvel. Rendezési terv hiányában nyilatkozat arról, hogy a beruházás illeszkedik a meglévő települési környezethez.
c) A pályázónak a beruházás, fejlesztés indokoltságát, szükségességét igazolnia, és hitelt érdemlően be kell mutatnia megvalósíthatósági tanulmányban. (003)
d) A kedvezményezettnek, projektnek, a fejlesztéssel érintett telephely egészének a vonatkozó jogszabályokban meghatározott időpontig bezáróan meg kell felelnie az Európai Unió vonatkozó élelmiszerbiztonsági, higiéniai, környezetvédelmi és állatjóléti előírásainak, az igazolt mentesség vagy átmeneti időszak kivételével. Igazolás csatolása abban az esetben szükséges, ha a megpályázott beruházás jellegéből adódóan a környezetre veszélyt jelenthet.
e) Az átalakítás során a hozzáépítés mértéke nem lehet nagyobb, mint az eredeti alapterület 50%-a.
f) A pályázónak az adott térségben lakással, munkahellyel, illetve székhellyel vagy telephellyel kell rendelkeznie.
g) A kistérségi elnök nyilatkozata arról, hogy a fejlesztés illeszkedik a kistérség agrárstruktúra és vidékfejlesztési stratégiájához.
7. § A pályázatok tartalmi és formai követelményei
(1) A pályázatokat az 5. § szerinti jogszabályokban foglaltaknak, a pályázati felhívásnak, valamint az ahhoz tartozó pályázati csomagnak megfelelő, a támogatási cél sajátosságaihoz, követelményeihez igazodó tartalommal kell elkészíteni.
(2) A pályázat előírt részei:
a) pályázati kérelem,
b) megvalósíthatósági tanulmány,
d) engedélyek, nyilatkozatok, igazolások és tanúsítványok, amelyek tételes felsorolását az MVH Regionális Irodáinál beszerezhető, illetve a www.sapard.fvm.hu internet címről letölthető pályázati csomag tartalmazza.
(3) Az összeállított pályázatnak ki kell térnie a pályázó tevékenységének, működésének bemutatására, a fejlesztés szükségességének, indokoltságának rövid leírására, megvalósíthatóságára, költséghatékonyságára, valamint a fejlesztés eredményeként a fejlesztési céllal érintett tevékenység várható fejlődésére. A pályázati csomag tartalmazza mindazokat a kérdéseket, amelyek lehetőséget nyújtanak a pályázó számára a beruházás bemutatására. A pályázat összeállításánál be kell mutatni, hogy a tervezett beruházás összhangban van a támogatási intézkedésben megfogalmazott célkitűzésekkel. A pályázati csomag és kitöltési útmutatója nyújt ehhez iránymutatást.
(4) A pályázatot egy eredeti és egy, az eredetivel mindenben megegyező másolati példányban kell benyújtani. Az eredeti példányban minden dokumentumnak, nyilatkozatnak és aláírásnak eredetinek, vagy közjegyző, illetve a kiállító hatóság által hitelesítettnek kell lennie. A pályázat minden egyes példányát lefűzve (kivéve a 005 számú dokumentumot), külön-külön sorszámmal ellátva, a pályázati egységcsomag tematikájának megfelelően sorba rendezve kell beadni. 
(5) A 005 dokumentumot a pályázati csomagban, külön borítékban kell benyújtani.
8. § A pályázat benyújtásának helye és ideje
(1) A pályázatokat
a) postai úton,
b) „SAPARD Program Pályázati csomag. A falufejlesztés és -felújítás, a vidék tárgyi és szellemi örökségének védelme és megőrzése” intézkedési cím felirattal, feltüntetésével, 
c) folyamatosan lehet benyújtani a tervezett beruházás megvalósítási helye szerint illetékes - 15. §-ban feltüntetett - MVH Regionális Irodához. 
d) Azok a pályázatok, amelyek nem postai úton érkeztek be, a MVH Regionális Iroda felbontás nélkül visszaadja a pályázónak.
e) A pályázat, a hiánypótlás, a módosítás, illetve az információ-szolgáltatás beadásának dátuma a postára adás időpontja.
9. § A pályázat elbírálása
(1) A bírálati eljárás legfontosabb szakaszai:
a) a jogosultsági feltételek teljesülésének vizsgálata,
b) a beruházáshoz szükséges pénzügyi források vizsgálata,
c) a nem szerződésszerű teljesítés esetére meghatározott biztosítékok vizsgálata,
d) a finanszírozhatóság biztosíthatóságának vizsgálata, 
e) a költséghatékonyság vizsgálata,
f) a pályázatok pontozása és ennek megfelelő rangsorolása a SAPARD Tervben foglaltaknak megfelelően,
g) döntés a legtöbb pontszámot elért pályázatok elfogadásáról.
(2) Amennyiben a pályázó hiányos, formai hibás pályázatot nyújt be, ennek rögzítése után a MVH Regionális Iroda egy alkalommal a pályázat beérkezésétől számított 15 napon belül hiánypótlásra szólítja fel a pályázót. Hiánypótlásra egyszer, a hiánypótlási felszólítás kézhezvételétől számított 15 napon belül van lehetőség. A hiánypótlást követően is hiányos pályázatot a MVH Regionális Iroda elutasítja.
A pályázatban bemutatott műszaki paraméterek, gazdasági, gazdálkodási és pénzügyi adatok hitelességének megállapítása céljából a MVH szükség szerint további dokumentumokat, információkat kérhet be döntése megalapozásához. Amennyiben a pályázó az erre vonatkozó felszólításnak határidőre nem tesz eleget, a MVH Regionális Iroda a pályázatot elutasítja. 
(3)Amennyiben a pályázó nem megfelelő tartalommal nyújtja be a pályázatot a MVH Regionális Iroda egy alkalommal a pályázati anyag módosítására szólítja fel a pályázót. Módosításra egyszer, a felszólítás kézhezvételétől számított 15 napon belül van lehetőség. Amennyiben a pályázó a módosításra vonatkozó felszólításnak határidőre nem tesz eleget, a MVH Regionális Iroda a pályázatot elutasítja. 
(4) A MVH minden hónap utolsó munkanapjáig befogadott pályázatokat14 a befogadás hónapjának utolsó munkanapjától számított 60 napon belül elbírálja és támogatási döntést hoz. A támogatási döntésről a MVH írásban értesítést küld. A támogatási döntést a bírálat alapján, a befogadás napján az egyes intézkedésekhez, alintézkedésekhez rendelkezésre álló szabad források és a támogatásra javasolt pályázatokat rangsorba állított összevetése alapján hozza meg a MVH.
(5) Az igényelt támogatási összeg részben nem, csak teljes egészében ítélhető meg.
(6) A Rendeletben, illetve a pályázati felhívásban foglaltaknak nem megfelelő pályázatok, továbbá a forráshiány esetén már nem finanszírozható pályázatok elutasításra kerülnek. 
(7) A támogatásban részesülő pályázók (a továbbiakban: kedvezményezett) számára a szerződés megkötésére a támogatási döntésről szóló értesítés kézhezvételét követő 15 nap áll rendelkezésre, amely időtartam alatt a támogatási döntésre az ajánlati kötöttség szabályait kell alkalmazni. Amennyiben ezen határidőn belül a pályázó érdekkörében felmerült okból nem jött létre a szerződés, úgy a támogatási döntés hatályát veszti, illetve amennyiben a pályázó nem tartozik a TPM által előírt közbeszerzési eljárás hatálya alá és a támogatási szerződés keltétől számított 60 napon belül a kivitelezést nem kezdi meg, úgy az MVH a támogatási szerződéstől eláll. A TPM által közbeszerzési eljárás hatálya alá tartozó beruházás esetén a támogatási szerződés megkötésétől számított 30 napon belül meg kell kezdeni a közbeszerzési eljárást, és annak befejezését követő 30 napon belül a beruházást, ellenkező esetben az MVH a támogatási szerződéstől eláll. 
(8) A MVH pályázati anyagot nem szolgáltat vissza. 
(9) Indokolt esetben, illetve a Rendeletben meghatározottak szerint a beruházás támogatási szerződésben rögzített műszaki tartalmának módosítását, a beruházás megkezdési, illetve befejezési határidejét, az elszámolások időbeli és pénzügyi átütemezését - a kedvezményezett előzetes írásbeli kérelmére - az MVH engedélyezheti.
(10) Az MVH elutasító döntésével szemben a pályázó írásban, az MVH illetékes regionális irodájához benyújtott, az MVH elnökéhez címzett kifogást terjeszthet elő a döntés kézhezvételétől számított 15 napon belül. Az MVH elnöke a kifogást további 15 napon belül bírálja el. Az MVH elnöke döntése ellen további jogorvoslatnak helye nincs. 
(Az 1-13-ig terjedő lábjegyzet szövegét e jelentés nem tünteti fel. A 14-es lábjegyzet szövege: Befogadásra kerül a pályázó által hiánytalanul benyújtott, illetve a megfelelően hiánypótolt pályázat.)

A vizsgálat feltárta, hogy az idézett jogszabályban - R.2 10. § (1) - foglalt rendelkezés rögzíti, hogy: „A SAPARD Hivatal a pályázatokat a pályázati felhívásban meghatározott pontrendszer alapján rangsorolja, és a rendelkezésére álló támogatási keretösszeg figyelembevételével dönt a legtöbb pontszámot elért pályázatok elfogadásáról.”, illetve, hogy az MVH által kiadott pályázati felhívás 9. §-a (4) bekezdésének első mondatában rögzített szabály úgy szól, hogy: „A MVH minden hónap utolsó munkanapjáig befogadott pályázatokat14 a befogadás hónapjának utolsó munkanapjától számított 60 napon belül elbírálja és támogatási döntést hoz.”
A jogszabály és pályázati felhívás idézett szövegének összevetéséből megállapítható, hogy a pályázati felhívás szövege ellentétes a jogszabállyal. 
Ez az ellentét abban nyilvánul meg, hogy a jogszabály idézett rendelkezése az azonos intézkedésekre benyújtott összes pályázat elbírálását rendeli, míg a pályázati felhívás említett szabálya pedig a pályázat benyújtására nyitva álló több hónap (3 és fél hónap) alatt benyújtott és befogadott minden pályázat elbírálását rendeli, a havonta befogadott pályázatokra ír elő bírálati kötelezettséget, tehát szakaszol, ésszerű indok hiányában megkülönböztet, mely azzal a következménnyel jár, ha például a pályázat benyújtására nyitva álló határidő első hónapjában befogadott pályázatok támogatására az összes forrást felhasználták, akkor az említett határidő második hónapjában benyújtott (befogadott???) pályázatok elbírálására nem kerül sor, hanem azok elutasítása - forráshiányra hivatkozva - történik. 
A vizsgálat megállapította, hogy az MVH - az általa kibocsátott pályázati felhívással - nem csak „felülírta” a pályázat kibocsátásának alapjául fekvő jogszabály adott rendelkezését, hanem elmulasztotta annak az alapvető követelménynek az érvényre juttatását is, miszerint: minden pályázatot a jogszabályokban előírt szempontok szerint meg kell vizsgálni, értékelni kell (fel kell dolgozni), s csak az összes befogadott pályázat értékelését követően, azok eredményének ismeretében lehet jogszabályszerű döntést hozni a támogatásról vagy a támogatás elutasításáról. A vizsgált esetben ez nem így történt.
Az MVH mulasztása jogbizonytalanságot okozott, eljárása, a jogszabály felülírása, a jogszabály rendelkezésével ellentétes ténykedése nem volt tisztességes. Ugyanakkor ez az eljárás nem garantálta az azonos csoportba tartozó pályázatot benyújtó egyes pályázók hátrányos megkülönböztetése kizárásának biztosítását, a pályázat érdemi bírálat nélküli esetenkénti elutasítását. 
A vizsgálat megállapította, hogy az MVH eljárása során elkövetett mulasztása sértette a panaszos által képviselt önkormányzat jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jogát, s a tisztességes eljáráshoz, valamint a diszkrimináció tilalmának biztosításához való jogát is, mely az említett alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot idézett elő. 
A vizsgálat rögzíti, hogy az említett alkotmányos jogokkal összefüggésben előidézett visszásság ma már a pályázat benyújtására és a pályázat elbírálására nyitva álló határidő letelte miatt is, államigazgatási jogi eszközökkel nem orvosolható. A feltárt visszásság jövőbeni elkerülése érdekében a következő ajánlást teszem.

Ajánlás
A vizsgált üggyel azonos esetek jövőbeni elkerülése érdekében felkérem a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Miniszter Urat az MVH által kiírt egyes pályázatokban foglalt rendelkezések törvényességének megvizsgálására, s arra, hogy vizsgálatának eredményéről, tett vagy tervezett intézkedéséről, vizsgálatának befejezését követő 30 napon belül, legkésőbb azonban 2005. március 30. napjáig - ajánlásom tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról pedig - jelentésem kézhezvételét követő 30 napon belül írásban tájékoztatni szíveskedjék. 
Jelentésem egy példányának megküldésével a panaszost, az MVH Fővárosi és Pest Megyei Kirendeltségének Vezetőjét, az MVH Elnökét, valamint a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztert is tájékoztattam.

Budapest, 2004. december 18.

Takács Albert sk.