Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 5915/2004. sz. ügyben

Előadó: dr. Sipos Beáta

Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy Bagamér Község Önkormányzata a lakásfelújítási támogatás iránti kérelmét majd 2 év elteltével bírálta el, s utasította el, azzal, hogy pénzügyi fedezet nem áll az önkormányzat rendelkezésére. Sérelmezte továbbá, hogy az önkormányzat az egyéb támogatás iránti kérelmeit is elutasította.
Figyelemmel arra, hogy a beadvány alkotmányos jogokkal összefüggő sérelmekre utalt, az 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam, és megkerestem a helyi önkormányzat jegyzőjét, annak érdekében, hogy nyújtson tájékoztatást az ügyben megtett intézkedéseikről és küldje meg számomra a keletkezett dokumentumok, valamint a vonatkozó helyi rendelet másolatát is.

A megállapított tényállás
A panaszos első kérelmét 2002-ben nyújtotta be, szociális étkeztetést igényelve az önkormányzattól, kérelmét a Szociális és Egészségügyi Bizottság elutasította, majd újabb kérelmének helyt adott és részére szociális étkeztetést biztosított. A rendelkezésre álló adatok szerint a panaszos az étkeztetést ennek ellenére nem vette igénybe.
Következő kérelmét 2002. június 4-én terjesztette elő, átmeneti segély megállapítása iránt. A Szociális és Családügyi Bizottság a kérelmet elutasította, azonban a panaszos a határozat ellen fellebbezéssel nem élt.
Ezt követően az önkormányzathoz 2002. június 27-én érkezette a panaszos azon beadványát, amelyben jelezte, hogy szeretné felújítani a házát, de nincs rá anyagi kerete, ezért segítséget kér. Erre a kérelmére válasz nem érkezett. 2003. február 12-én kapott egy írásbeli tájékoztatót az ügyfél arról, hogy „a 2002. évben beadott lakás felújítási kérelmét a Testület 2002-ben pénz hiánya miatt nem tárgyalta. A kérelmét a Hivatalban nyilvántartásba vették. Abban az esetben, ha a 2003. évi költségvetés lehetővé teszi kérelme elbírálásra kerül, melyről 2003. július 31-ig írásban tájékoztatást fog kapni.”
A panaszos ezért 2003. július 16-án újabb kérelmet terjesztett elő, melyben továbbra is lakásfelújítási támogatást igényelt. A képviselő-testület 2003. november 20-án úgy döntött, hogy a 2003. évi költségvetésbe betervezett lakástámogatás összegét forráshiánya csökkentése érdekében működésre fordítja. A 2003. évben benyújtott lakásvásárlási, építési, felújítási kérelmeket forráshiánya miatt pedig támogatni nem tudja. A testület utasította a jegyzőt és a polgármestert, hogy a döntésről 2003. december 31-ig tájékoztassa a kérelmezőket.
A polgármester 2004. január 8-án értesítette a panaszost arról, hogy a lakásfelújítási kérelmét a testület döntése alapján - a többi 72 db kérelemhez hasonlóan - elutasítja. Az ügyfél a döntés kézhezvételét követően két kérelmet nyújtott be a polgármesteri hivatalhoz, az egyikben a korábbiakat ismételte meg ill. észrevételt tett az eljárás elhúzódására, a másik levelében pedig lakóháza állagát sérelmezte. A rendelkezésünkre bocsátott iratok szerint a lakásfelújítási támogatás iránti kérelmet 2005. május 10-én kelt határozatával az önkormányzat képviselő-testülete fedezet hiányában elutasította, a 2005. évi költségvetési rendeletre hivatkozva. 
A helyettes jegyzői tájékoztatás kitért még arra, hogy a panaszos 2002-ben létesített állandó lakcímet a településen. A megvásárolt lakóház a szomszédok elmondása szerint már akkor is nagyon rossz állagú volt, emberi tartózkodásra szinte alkalmatlan. Az önkormányzat hivatalos tudomása szerint a panaszos a lakóházba nem költözött be, ott egyáltalán nem tartózkodik, a településen csak néha jelenik meg. A hivatalos lakcím-nyilvántartás szerint tartózkodási helye Debrecen.
A helyettes jegyző kiemelte, hogy az önkormányzat évek óta forráshiánnyal küzd, ezért a lakásfelújítási, vásárlási jellegű kérelmeket a hatáskörrel rendelkező bizottság érdemben nem tudta elbírálni, mivel a képviselő-testület nem biztosított fedezetet ezekre a kiadásokra. Az önkormányzat kinevezett jegyzője pedig 2003-ban és 2004-ben is hosszabb ideig beteg volt, 2004. szeptember 1-jétől helyettesítették. A beadványok elintézésének bizonyos késedelme ezért részben ezen okok, valamint az önkormányzat súlyos forráshiánya miatt történt.

Érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak. (2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat megállapította, hogy a panaszos lakáscélú támogatása ügyében érdemi határozat csak 2005 májusában született. Azt megelőzően csupán levélben értesítették a panaszost az elutasításról, az első kérelme benyújtását követően kb. másfél évvel később. A panaszos első kérelme 2002 júniusában érkezett a polgármesteri hivatalhoz, első értesítésként 2003 februárjában kapott tájékoztatást arról, hogy a kérelmét nyilvántartásba vették. Alaki határozatnak nem tekinthető érdemi (elutasítást tartalmazó) döntést 2004 januárjában kapott, majd határozatot 2005 májusában.
A lakáscélú támogatásokról szóló 12/2001. (I. 31.) Korm. rendelet értelmében a települési önkormányzatok kamatmentes kölcsönt, ill. részben vagy egészben vissza nem térítendő támogatást nyújthatnak a rászoruló családok részére a lakáshelyzetük rendezéséhez. A jogszabály tartalmazza, hogy a kormányrendeletben meghatározott célokra nyújtható helyi támogatás odaítélésének feltételeit - az építés, a szervezés és a megszerzés módjától függetlenül, kizárólag a rászorultságra tekintettel - az önkormányzat rendeletben állapítja meg. A helyi támogatás nyújtásáról történő rendelkezés és önálló szabályozás tehát az önkormányzatok mérlegelési jogkörébe tartozik, mely elsődlegesen a helyi költségvetés, az önkormányzat gazdasági helyzetének a függvénye. A támogatás biztosítása nem kötelezettség, csupán lehetőség. Korábbi vizsgálati jelentéseinkre (ld.: OBH 4073/1999., OBH 1149/2001.) utalva szükségesnek tartom kiemelni, hogy „a lakásépítési, és vásárlási támogatás igénylése nem alkotmányban biztosított alanyi jog, és annak megadása az önkormányzatnak nem törvényi kötelezettsége.”
A rendelkezésre álló iratok szerint az adott helyi önkormányzat rendelkezik önálló szabályozással a lakáscélú támogatásokról a lakáshoz jutás, lakásbővítés, lakás korszerűsítés és lakás fenntartás támogatásáról szóló 7/2000. (V.25.) ÖT számú rendelete tartalmazza, hogy Bagamér Nagyközségben állandó bejelentett, saját lakástulajdonnal rendelkező lakosok részére a lakáshoz jutás, bővítés, korszerűsítés és fenntartás költségeinek viseléséhez visszatérítendő támogatást biztosít.
A 2. § rendelkezik a lakásbővítési és korszerűsítési támogatásról. A helyi jogszabály szerint e támogatási formát azok a Bagamérben állandó lakcímmel rendelkező, folyamatosan Bagamérben tartózkodó lakosok, akik a saját tulajdonukban lévő lakást a családtagok megfelelő elhelyezése miatt lakószobával bővítik, illetve a megfelelő lakhatás érdekében korszerűsítik. A támogatás iránti kérelmek minden év június 30-ig nyújthatóak be a Polgármesteri Hivatalba, ahol azt nyilvántartják és döntésre 30 napon belül a Pénzügyi Bizottság elé terjesztik. (a kérelem alapja a tervezett bővítés esetén a jogerős engedély és a költségvetés, korszerűsítés esetén a költségvetés). Korszerűsítés esetén további feltétel, hogy a támogatás összege csak a saját rész felhasználása után fizethető ki. A támogatás maximális összege 70.000,-Ft, mely összeg kifizetéséről és a visszatérítésre vonatkozó megállapodás megkötéséről a jegyző – a támogatás megítélését követő 15 napon belül – gondoskodik. A támogatás visszafizetésének maximális időpontja 24 hónap, a visszafizetés a támogatás kifizetését követő 3. hónapban kezdődik.
A Vegyes rendelkezések között szerepel, hogy az egyes támogatási formáknál a támogatás igénylésére meghatározott határidők jogvesztőek. A határidő lejártát követően benyújtott kérelmeket a támogatást kérő kérésére a Polgármesteri Hivatalban nyilvántartásban kell tartani, a nyilvántartásba vételről a kérelmezőt átiratban a jegyző köteles tájékoztatni. Az egyes támogatási formákra felhasználható kereteket évente a Testület a Költségvetési Rendeletében határozza meg. 
Az önkormányzati testületek (képviselő-testület és átruházott hatáskörben a bizottságok) sokféle önkormányzati hatósági ügyben járnak el. Az ismertetett helyi rendeleten alapuló kedvezmény, támogatás megállapítása önkormányzati hatósági ügynek tekinthető.
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 109. §-a alapján az önkormányzati hatósági ügyben folyó eljárásra az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló, többször módosított 1957. évi IV. törvényt kell megfelelően alkalmazni. Az Áe. Kommentár kimondja, hogy az államigazgatási eljárás végeredménye a számtalan eljárási cselekmény után a hatósági akarat kifejezése, vagyis a döntéshozatal. A határozat a közigazgatási szervnek az államigazgatási eljárásban hozott döntése, mégpedig szóban kihirdetett, írásbeli formában megjelent változatban. A közigazgatási szerv határozatot hoz az ügy érdemében és az eljárás során eldöntendő más kérdésekben, valamint a határozat rendelkező részében tájékoztatást nyújt a jogorvoslati jogosultságról. A közigazgatási szerv a határozatát indokolni köteles. A tényállást az annak alapjául elfogadott bizonyítékok szerint kell megállapítani, és ki kell térni az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítékokra és a mellőzés indokaira is, valamint ismertetni kell azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta.
Mindezek alapján megállapítható, hogy a panaszos által kért támogatási formára vonatkozó döntés – érdemi határozatként - csak 2005 májusában született.
Az Áe. értelmében az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított harminc napon belül kell meghozni. Az eljárás határidejét a közigazgatási szerv vezetője indokolt esetben egy alkalommal legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja, a határidő meghosszabbításáról az ügyfelet értesíteni kell. Az iratanyagban a határidő meghosszabbításáról rendelkező irat nem volt fellelhető. 
A helyi rendelet úgy rendelkezik, hogy a korszerűsítési támogatás iránti kérelmeket minden év június 30-ig nyújthatók be, ahol azt nyilvántartják és döntésre 30 napon belül a Pénzügyi Bizottság elé terjesztik. A határidő lejártát követően benyújtott kérelmeket a támogatást kérő kifejezett kérésére nyilvántartásban tartják, a nyilvántartásba vételről a jegyző köteles a kérelmezőt tájékoztatni. A kérelmek elbírálására, a döntés meghozatalára vonatkozó határidőre a helyi rendelet már nem tér ki, figyelemmel erre, irányadónak az eljárásra vonatkozó magasabb rendű jogszabály, az Áe. tekinthető.
A panaszos a lakásfelújítási kérelmét 2002-ben határidőben nyújtotta be, azonban az nem került előterjesztésre a Pénzügyi Bizottság elé. Ügyében csupán fél évvel később kapott tájékoztatást, mely szerint, ha a 2003-as költségvetés lehetővé teszi, kérelmét elbírálják és a döntésről július 31-ig értesítik. Ez nem történt meg, hiszen a testület csak a november 20-án tartott ülésén mondta ki, hogy a kérelmeket anyagi fedezet hiányában el kell utasítani. 2005-ben hasonló döntés született, újfent az elutasítások mellett döntött a képviselő-testület a forráshiány miatt.
Az önkormányzatnak a panaszos kérelmére vonatkozó döntése valójában az önkormányzat gazdálkodási körébe tartozik, amelyben nagyfokú önállóságot élvez. Az önkormányzati gazdálkodás helyi lehetőségeinek a tudomásulvétele mellett azonban nem hagyható figyelmen kívül, hogy a panaszos a kérelmére érdemi határozatot csak két év elteltével kapott.
Az Alkotmánybíróság 72/1995. (XII. 15.) AB határozatában az ügyintézési határidő kapcsán az alábbiakat fejtette ki. „A közigazgatási eljárásban az ügyintézési határidők betartásának garanciális jelentősége van. Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. (…) Akár kérelemre, akár hivatalból indul tehát az eljárás, a közigazgatási határozat előírt időben történő kiadása jogos méretű magán - és - közvetlenül vagy közvetve - közérdeket szolgál.”
Az Áe. ügyintézési határidőre vonatkozó szabályaira és az Alkotmánybíróság hivatkozott döntésére figyelemmel megállapítom, hogy az önkormányzat eljárása elhúzódásával, az ügyintézési határidő jelentős túllépésével, valamint az alakszerű határozat meghozatalának késedelmével visszásságot okozott az Alkotmányban deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonság, ezen belül tisztességes eljárás követelményével, a kérelemhez és a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben. Az érdemi határozatot tekintve megállapítom, hogy abból hiányzott a pontos jogszabályi háttér megjelölése is.

Kezdeményezés
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. §-ának (1) bekezdése alapján kezdeményezem Bagamér Község jegyzőjénél, hogy a jövőben fokozottan ügyeljen - és munkatársai figyelmét is hívja fel - a közigazgatási eljárásban előírt határidők betartására.
Felkérem továbbá a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy törvényességi ellenőrzési jogkörében eljárva vizsgálja meg az önkormányzat lakáscélú támogatásokra vonatkozó helyi rendeletét.
Kérem a helyi önkormányzat jegyzőjét és a közigazgatási hivatal vezetőjét, hogy a kezdeményezésemmel kapcsolatos álláspontjukról és megtett intézkedéseikről 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjenek.

Budapest, 2006. május 23.
Lenkovics Barnabás sk.
Melléklet: Az ügy jogszabályi háttere
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.)
4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja.
(4) Ha a helyi önkormányzat képviselő-testülete, a főpolgármester, a polgármester, a közgyűlés elnöke, a bizottság, a részönkormányzat testülete az önkormányzati hatósági ügyben a határozathozatali kötelezettségét elmulasztotta, az ügyfél kérelmére a megyei (fővárosi) közigazgatási hivatal vezetője felhívja a képviselő-testületet, hogy legközelebbi ülésén, de legkésőbb harminc napon belül határozzon.
13. § (1) Az államigazgatási eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára (a továbbiakban: kérelem) vagy hivatalból indul meg. A felettes szerv a közigazgatási szervet az eljárás megindítására vagy folytatására utasíthatja.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül - kiskorú ügyfél esetében soron kívül, de legkésőbb tizenöt napon belül - kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni.
(3) Ha a felettes szerv a mulasztó közigazgatási szerv helyett azonos hatáskörű másik szervet jelöl ki az eljárásra, az elintézési határidő a kijelölésnek az eljáró szervhez érkezésekor kezdődik.
(4) A felettes szerv eljárása esetén az elintézési határidő az iratoknak a felettes szervhez érkezésekor kezdődik. A közigazgatási szerv a felettes szerve intézkedésének kézhezvételétől számított öt napon belül köteles az iratokat felterjeszteni.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le.
(2) A közigazgatási szerv által hivatalosan ismert és a köztudomású tényeket nem kell bizonyítani.
(3) Bizonyítási eszközök különösen: az ügyfél nyilatkozata, az irat, a tanúvallomás, a szemle és a szakértői vélemény.
(4) A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
(2) Az ügyfél kérelmére indult eljárásban - jogszabályban meghatározott esetben - a kérelemnek helyt adó határozathoz fűződő jogkövetkezményeket kell alkalmazni akkor is, ha a közigazgatási szerv az előírt határidőn belül a kérelem teljesítését nem tagadta meg.
43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell:
a) az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, az ügyfél nevét és lakóhelyét (székhelyét), az ügy számát, tárgyának és ügyintézőjének megjelölését,
b) a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást,
c) az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat; az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait; az eljárt szakhatóságok megnevezését és azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta,
d) a határozat hozatalának helyét és idejét, a határozat aláírójának nevét, hivatali beosztását és a közigazgatási szerv bélyegzőlenyomatát.
(2) Ellenérdekű ügyfél hiányában a kérelemnek helyt adó első fokú határozat, továbbá az egyezséget tartalmazó vagy jóváhagyó határozat indokolása és a kérelemnek helyt adó első fokú határozatban a jogorvoslatról való tájékoztatás is mellőzhető.
(3) A határozatot külön íven kell megszövegezni, illetőleg jegyzőkönyvbe kell foglalni, vagy az ügyiratra kell feljegyezni. Külön íven kell megszövegezni a határozatot, ha azt kézbesítés útján közlik, vagy ha az ügyfél kérelmére a kihirdetett határozatot neki megküldik.

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (Ötv.)
6. § (1) A községnek, városnak, fővárosnak és kerületeinek (továbbiakban: települési önkormányzat), a megyei önkormányzatnak egymástól eltérő feladat- és hatáskörei lehetnek:
a) a helyi önkormányzatok a helyi igényektől és teljesítőképességtől függően egymástól eltérő önkormányzati feladat- és hatásköröket vállalhatnak;
b) törvény a nagyobb lakosságszámú és teljesítőképességű önkormányzatoknak - más helyi önkormányzatokhoz képest - több kötelező feladat- és hatáskört állapíthat meg. A kisebb lakosságszámú település önkormányzata - amennyiben saját maga vagy társulásával arról közösen gondoskodni tud - működési területén önként vállalhatja a törvény által a nagyobb lakosságszámú települési önkormányzatnak, illetve megyei önkormányzatnak kötelezően előírt közszolgáltatás megszervezését. Ilyen esetben költségvetése számára igényelheti az átvállalt feladattal arányos fedezet biztosítását.
(2) A helyi önkormányzat önként vállalt, illetőleg kötelezően előírt feladat- és hatáskörei a helyi közügyek széles körét fogják át. Törvény kivételesen utalhat helyi közügyet más szervezet feladat- és hatáskörébe.
11. § (1) A képviselő-testület önkormányzati hatósági ügyben hozott határozata ellen fellebbezésnek nincs helye.
(2) A polgármester (főpolgármester), valamint a képviselő-testület bizottságának, részönkormányzat testületének önkormányzati jogkörben hozott hatósági határozata ellen a képviselő-testülethez lehet fellebbezést benyújtani.
(3) A képviselő-testület (1) és (2) bekezdés alapján hozott határozatának a felülvizsgálatát jogszabálysértésre hivatkozással a bíróságtól lehet kérni a határozat közlésétől számított harminc napon belül. A pert az önkormányzat ellen kell indítani.
109. § Az önkormányzati hatósági ügyben folyó eljárásra - az e törvényben foglalt eltérésekkel - az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1981. évi I. törvényt kell megfelelően alkalmazni.

A lakáscélú állami támogatásokról szóló 12/2001. (I. 31.) Korm. rendelet
VI. Települési önkormányzatok által nyújtható támogatás
23. § (1) Az önkormányzatok kamatmentes kölcsönt, illetőleg részben vagy egészben vissza nem térítendő támogatást nyújthatnak a rászoruló családok részére
a) lakótelek, új vagy használt lakás megszerzéséhez,
b) lakás bővítéséhez, korszerűsítéséhez, felújításához, fenntartásához,
c) lakáscélú kölcsön törlesztőrészleteinek, lakás lakbérének megfizetéséhez, vagy más, a lakással kapcsolatos költségeik viseléséhez.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott célokra nyújtható helyi támogatás odaítélésének feltételeit - az építés, a szervezés és a megszerzés módjától függetlenül, kizárólag a rászorultságra tekintettel - az önkormányzat rendeletben állapítja meg.

Bagamér Nagyközség Önkormányzati Testületének 7/2000. (V.25.) ÖT. számú rendelete a lakáshoz jutás, lakásbővítés, lakás korszerűsítés és lakás fenntartás támogatásáról
Bagamér Nagyközség Önkormányzati Testülete a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 16. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, a BAgamér Nagyközségben állandó bejelentett, saját lakástulajdonnal rendelkező lakosai részére a lakáshoz jutás, bővítés, korszerűsítés és fenntartás költségeinek viseléséhez a következő visszatérítendő támogatást biztosítja:
2. § 
1. Támogatást igényelhetnek azok a Bagamérben állandólakcímmel rendelkező, folyamatosan Bagamérben tartózkodó lakosok, akik a saját tulajdonukban lévő lakást a családtagok megfelelő elhelyezése miatt lakószobával bővítik illetve a megfelelő lakhatás érdekében korszerűsítik.
3. A támogatás iránti kérelmek minden év június 30-ig nyújthatóak be a Polgármesteri Hivatalba, ahol azt nyilvántartják és döntésre a 30 napon belül a Pénzügyi Bizottság elé terjesztik, (a kérelem alapja a tervezett bővítés esetén a jogerős építési engedély és a költségvetés, korszerűsítés esetén a költségvetés).
4. Korszerűsítés esetén a támogatás összege csak a saját rész felhasználása után fizethető ki.
5. Az e paragrafus alapján megállapított támogatás maximális összege 70.000,-Ft, mely összeg kifizetéséről és a visszatérítésére vonatkozó megállapodás megkötéséről a jegyző – a támogatás megítélését követő 15 napon belül – gondoskodik.
6. Az e paragrafusban megfogalmazott támogatásban egyedülálló esetén a támogatott, házastársi viszony esetén a házastárspár csak egy esetben részesülhet.
7. A támogatás visszafizetésének maximális időpontja 24 hónap, a visszafizetés a támogatás kifizetését követő 3. hónapban kezdődik.
Vegyes rendelkezések
1. Az egyes támogatási formáknál a támogatás igénylésére meghatározott határidők jogvesztőek. A határidő lejártát követően benyújtott kérelmeket a támogatást kérő kérésére a Polgármesteri Hivatalban nyilvántartásban kell tartani, a nyilvántartásba vételről a kérelmezőt átiratban a jegyző köteles tájékoztatni. Az egyes támogatási formákra felhasználható kereteket évente a Testület a Költségvetési Rendeletében határozza meg.