Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 5465/2004. számú ügyben

Előadó: dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindulása
Az országgyűlési biztos 2004. szeptemberében általános vizsgálatot végzett Nógrád megyében. Ennek keretében - 2004. szeptember 28. napján - került sor a földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény (Fkbtv.) egyes rendelkezései végrehajtásának vizsgálatára a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Fővárosi és Nógrád Megyei Földművelésügyi Hivatalánál (FM Hivatal).
A hivatalból indított vizsgálat célja volt annak feltárása, hogy a részarány-tulajdonnak megfelelő termőföld kiadási munka hol tart a megyében; hány aranykorona értékű termőföld  kiadására került sor, illetve, hogy mekkora a még ki nem adott részarány-tulajdon aranykorona értéke; mely időpontban várható az utolsó földkiadási határozat FM Hivatal által történő kiadmányozása, továbbá, hogy hány aranykorona értékű részarány-tulajdon kártalanítására került sor aranykoronánkénti 4.000 Ft-os értékkel, valamint, hogy az FM Hivatal által a földkiadás során végzett sorsolások ellen az arra jogosultak éltek-e kifogással (jogorvoslattal). 
A vizsgálat kiterjedt arra is, hogy a védett vagy a védelemre tervezett természeti területek kiadása milyen tapasztalatokkal járt, továbbá hogy a Nemzeti Földalap termőföld készletéből hány arra jogosult mennyi aranykorona értékű termőföldet igényelt, valamint, hogy a termőföld értékesítés céljából tartott árverések száma hogyan alakult, s hogy az árveréseken értékesített termőföld után befolyt és a költségekkel csökkentett összeg érdekeltek közötti felosztása hogyan történt, és hogy sor került-e az adóelőleg levonására.  
Az FM Hivatal vezetője - valamint az FM Hivatal Igazgatási Osztályának vezetője, aki a földkiadási munka végrehajtásáért is felelős - adott tájékoztatást az Fkbtv. végrehajtásának tapasztalatairól és bocsátott a vizsgáló rendelkezésére iratokat, adatokat. 

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése rögzíti, hogy: "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam".
Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése kimondja, hogy: "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."
A földkiadásra vonatkozó alapvető szabályokat az 1993. január 23. napján hatályba lépett - s ezt követően többször módosított - Fkbtv. tartalmazza. 
Az Fkbtv. 2. § (1) bekezdése úgy szól, hogy: "A részarány-földtulajdonként nyilvántartott termőföldekkel kapcsolatos - e törvényben meghatározott - ügyekben a részarány-földtulajdonosok közgyűlése által megválasztott földkiadó bizottság jár el."
Az Fkbtv. 5. § (1) bekezdése szerint: "A földkiadási eljárás a részarány-földtulajdonos kérelmére indul. A földkiadási kérelmet a részarány-földtulajdonos e törvény hatálybalépését követő 60 napon belül nyújthatja be a földjét használó szövetkezet gazdálkodási területén működő földkiadó bizottságnál."
Az Fkbtv. 5/B. § (1) bekezdése azt rendeli, hogy: „Minden olyan részarány-tulajdonos, aki még kiadatlan AK értékkel rendelkezik, a törvény hatálybalépését, illetve a földalapot kijelölő határozat jogerőre emelkedését követő 60 napon belül kérelmet nyújthat be az illetékes földművelésügyi hivatalhoz (a továbbiakban: FM hivatal) részarány-tulajdona önálló ingatlanként vagy osztatlan közös tulajdonban történő kiadására vonatkozóan, amennyiben e törvény alapján erre korábban jogosult lett volna.
A (2) bekezdés úgy szól, hogy: „Az a részarány-tulajdonos, aki a jogszabályban előírt határidőn belül már benyújtott kérelmet, de még kiadatlan AK érték képezi a tulajdonát, úgy a korábbi kérelmét az (1) bekezdés szerint módosíthatja. Ennek hiányában a korábban benyújtott kérelmet kell elbírálni.”
A (4) bekezdése előírja: „A kérelem benyújtására megszabott határidő elmulasztása jogvesztéssel jár, és a mulasztás miatt igazolásnak nincs helye.”
Az Fkbtv. 7/A. § (3) bekezdése azt rendeli, hogy: "Ha a részarány-tulajdon rendezésére elkülönített földalapok AK értéke és a szövetkezetnél a földkiadásra még fel nem használt és a részarány-földtulajdon kiadására felhasználható egyéb területek nem fedezik az igényeket, azok a részarány-tulajdonosok, akik kérelmüket az 5. § (1) bekezdése szerinti határidőben nem nyújtották be, vagy igényüket rajtuk kívül álló okból nem elégítették ki, az államtól kártalanításra jogosultak 4000 Ft/AK értékben."
A (4) bekezdés előírja: "A földhivatal az adott szövetkezetet érintő valamennyi földkiadással kapcsolatos ingatlan-nyilvántartási bejegyzésről az utolsó határozat jogerőre emelkedését követő 60 napon belül értesíti az illetékes FM hivatalt. Az FM hivatal az értesítés alapján határozattal dönt a (3) bekezdés szerinti kártalanításról."
Az Fkbtv. 9. § (1) bekezdése azt rendeli: „Ha a tulajdonos az 5. § (1) bekezdés szerinti határidőben nem kérte részarány-földtulajdonának kiadását, a földkiadó bizottság nyilvános sorsolással állapítja meg a részarány-földtulajdon fedezetéül szolgáló földrészletet. A földkiadó bizottság a sorsolásról jegyzőkönyvet készít.”
Az Fkbtv. 9/B. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy: "Ha a földkiadó bizottság a feladatainak végrehajtását a 9/A. § (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá a (4) bekezdésében meghatározott határidőig sem fejezi be, vagy a közgyűlés még ezt megelőzően megállapítja megszűnését, a földkiadó bizottság a még jogerős határozattal le nem zárt, folyamatban levő földkiadási ügyeket átteszi az FM hivatalhoz."
A (3) bekezdés szerint: "A földkiadó bizottság az eljárása során keletkezett iratokat a megszűnésétől számított 15 napon belül köteles áttenni az FM hivatalhoz. Az iratok megőrzéséről az FM hivatal gondoskodik."
A (4) bekezdés úgy szól, hogy: "A földkiadás során az FM hivatal az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szabályai szerint jár el."
Az Fkbtv. 9/C. § (1) bekezdése szerint: "Azon részarány-tulajdonosok részére, akik az 5/B. § (1)-(2) bekezdése szerinti határidőben kérték részarány-tulajdonuk önálló ingatlanként történő kiadását az FM Hivatal nyilvános sorsolást tart a földek kiadását illetően, amelynek során a nyilvántartott AK értékeik figyelembevételével a földrészletek vonatkozásában kizárólag a kiosztási sorrendet állapítja meg."

A (10) bekezdés úgy rendelkezik, hogy: "A sorsolás szabálytalan lebonyolítása ellen az, akinek jogos érdekét érinti vagy sérti, törvénysértésre hivatkozással a sorsolás lebonyolítását követő 48 órán belül kifogást nyújthat be az illetékes FM hivatalnál a Fővárosi és Pest Megyei Földművelésügyi Hivatalhoz címezve."
Az Fkbtv. 9/D. § (1) bekezdése deklarálja, hogy: "Aki az 5/B. § (1) szerinti határidőben nem nyújtott be kérelmet a még kiadatlan igazolt Ak értéke ellenében - választása szerint - a Nemzeti Földalap földkészletéből termőföldet igényelhet vagy pénzbeni kártalanításra tarthat igényt 4000 Ft/AK értékben."
Az Fkbtv. 11. §-ának (1) bekezdése rögzíti, hogy: „ A földkiadó bizottságnak
a) a részarány-földtulajdonnak megfelelő föld, a tanya körüli föld kijelölésére és a tulajdonos birtokba helyezésére;
b) a részarány-földtulajdon helyének meghatározására;
c) a földterület tulajdonba adására és az értéknövekedést eredményező beruházási költség megállapítására;
d) a részarány-földtulajdonosok AK értékének arányos módosítására vonatkozó határozata az Áe. 42. § (1) bekezdésében meghatározott érdemi határozatnak minősül.”
A (2) bekezdés úgy szól, hogy:  „A földkiadó bizottság eljárása illetékmentes, a földkiadási kérelem bejelentésére előírt határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye.”
A (3) bekezdés szerint: „A földkiadó bizottság határozata ellen fellebbezést nyújthat be, akinek a határozat jogát vagy jogos érdekét sérti. A fellebbezést a kézhezvételtől számított nyolc napon belül a megyei földművelésügyi hivatalhoz kell benyújtani.”
A (4) bekezdés úgy rendelkezik, hogy: „A fellebbezést a megyei földművelésügyi hivatal bírálja el. A földkiadó bizottság az FM hivatal megkeresése alapján a fellebbezés elbírálásához szükséges iratokat véleményével ellátva 15 napon belül megküldi az FM hivatalnak. A földművelésügyi hivatal a földkiadó bizottság törvénysértő határozatát megsemmisíti és szükség esetén a bizottságot új eljárásra utasítja, illetőleg a megalapozatlan fellebbezést elutasítja.”
Az (5) bekezdés úgy szól, hogy: „Az érdekeltek a határozat kézhezvételétől számított harminc napon belül benyújtott keresettel az illetékes helyi bíróságtól kérhetik a megyei (fővárosi) földművelésügyi hivatal határozatának a felülvizsgálatát. A bíróság a 13. § (5) bekezdése alapján történő AK érték módosítása tárgyában hozott határozat megváltoztatására is jogosult.”
Az FKbtv. 11/A. §-a azt rendeli, hogy: „Az FM hivatalnak az e törvény rendelkezései szerint első fokon hozott határozata ellen benyújtott fellebbezést a fővárosi földművelésügyi hivatal bírálja el. Ha a fővárosi földművelésügyi hivatal jár el első fokon, akkor a fellebbezést felettes szerve bírálja el.”
Az Fkbtv. 12. § (5) bekezdése arról rendelkezik, hogy: "A szövetkezet használatában lévő, vagyonnevesítéssel nem érintett, kivett területeket (felhagyott külszíni bányák, tavak, vízállások, mocsarak, holtágak stb.) és a halastavakat a részarány-tulajdonú földek kiadására fel kell használni, azonban a jogosult az ingatlan elfogadására nem kötelezhető. Az ingatlanok tényleges művelési ágát meg kell állapítani, a földminősítést el kell végezni, ha pedig ez nem lehetséges, a területet a település legalacsonyabb AK értékű szántó, a halastavat a legmagasabb AK értékű szántó AK értékével kell figyelembe venni. A halastóban lévő halállomány értéke, valamint a halastó létesítéséhez szükséges építmények értéke AK értékben ki nem fejezett értéknövekedésnek minősül. A tulajdonjog ingatlan-nyilvántartási bejegyzése során a földrészletet a tényleges állapot szerint kell a nyilvántartásba felvenni.
A (6) bekezdés rendelkezései szerint: "Amennyiben további AK hiány kielégítéséhez már nem szükséges, az (5) bekezdésben megjelölt ingatlanokat az Ámt. 25/A. §-ában foglaltak figyelembevételével árverésen kell értékesíteni."
Az Fkbtv. 12/C. §-ának (1)-(5) bekezdése úgy szól, hogy: „(1) A védett természeti területek védettségi szintjének helyreállításáról szóló 1995. évi XCIII. törvény 2. § (1) bekezdésében meghatározott azon földrészlet vonatkozásában, amelynek részarány-földalapba történő kijelöltsége megszűnt, az FM hivatal megállapítja azoknak a személyeknek a körét és - a ki nem elégített AK-igénynek megfelelő - jogosultságuk mértékét, akik a terület kisajátításakor a kártalanításra jogosultak. A jogosultak nevét és jogosultságuk mértékét az FM hivatal közli az illetékes körzeti földhivatallal és az illetékes nemzeti park igazgatósággal (a továbbiakban: igazgatóság) is.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott védett és védelemre tervezett, és emiatt magántulajdonba nem adható földrészletre vonatkozó tulajdonosi jogosítványokat - az elidegenítés kivételével - az igazgatóság a földrészlet állami tulajdonba kerüléséig gyakorolja.
(3) A földrészletek hasznosítása során befolyt ellenértéket az igazgatóság az (1) bekezdésben meghatározott jogosultak között, igényjogosultságuk arányában osztja fel. Az (1) és (5) bekezdés szerinti kisajátítási kártalanítás összegének kifizetéséig az igazgatóság a tulajdonosi jogok gyakorlása fejében évenként előre a korlátozással arányban álló kártalanítást fizet az arra jogosultaknak.
(4) A földrészlet tulajdoni lapján - annak állami tulajdonba kerüléséig - a tulajdonos helyén tulajdonosi jogokat gyakorló személyként az igazgatóságot kell bejegyezni.
(5) A védett természeti területek védettségi szintjének helyreállításáról szóló 1995. évi XCIII. törvény 1. §-a (1) bekezdésének b) pontja szerinti kijelöléssel nem érintett azon védett vagy védelemre tervezett természeti területek tekintetében, amelyeket - természetvédelmi oltalom hiányában - a szövetkezetnek az Ámt. 25. §-a alapján a vagyonnevesítés szabályai szerint ki kellene adnia - ha az magántulajdonban nem áll vagy magántulajdonba nem került -, a kisajátítási eljárást a szövetkezettel szemben kell lefolytatni. A kisajátítási kártalanítás összegét a szövetkezet haladéktalanul köteles a szövetkezet vagyonnevesítéssel érintett tagjai között a vagyonnevesítés szabályai szerint felosztani.”
A szövetkezetekről szóló 1992. évi I. törvény hatálybalépéséről és az átmeneti szabályokról szóló 1992. évi II. törvény (Ámt.) 25. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy: "A Kpt. szerinti, árverésre való kijelöléssel nem érintett valamennyi földet a tagok, a Kpt. 17. §-ában meghatározott mértékű földet pedig a tagok és az alkalmazottak tulajdonába kell adni, kivéve, ha a jogosult e jogáról lemond. A tulajdonba adásra a vagyonnevesítés szabályait kell megfelelően alkalmazni."
A (3) bekezdés szerint: "A Kpt. szerinti árverés lebonyolítása után megmaradó szövetkezeti tulajdonú földet a vagyonnevesítés szabályainak megfelelő alkalmazásával a tagok tulajdonába kell adni."
Az Ámt. 25/A. § (1) bekezdése azt rögzíti, hogy: "Ha a jogutód nélkül megszűnt, illetve a törvény hatálybalépését követően megszűnő szövetkezet után marad fel nem osztott termőföldvagyon, azt az FM hivatal árverésen értékesíti."
A (2) bekezdés azt rendeli, hogy: "Ha a részarány-tulajdon kielégítését követően 100 AK-nál kisebb értékű földterület marad a szövetkezet használatában, és ennek felosztása során az egy főre jutó hányad a 0,5 AK-t nem éri el, az FM hivatal az (1) bekezdésben foglaltak szerint jár el."
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 4. §-ának (1) bekezdése rögzíti, hogy: "A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja."
A (2) bekezdés szerint: "Ha a közigazgatási szerv a felettes szervének utasítására nyolc napon belül nem hoz érdemi határozatot - a (3) bekezdésben foglaltak kivételével -, a felettes szerv az ügyfél kérelmére az ügyet magához vonja. A felettes szerv az ügyben első fokon jár el, vagy az elsőfokú eljárásra a mulasztóval azonos hatáskörű közigazgatási szervet - azzal egyetértésben - jelöl ki. A kijelölt közigazgatási szerv - ha jogszabály másként nem rendelkezik - harminc napon belül érdemi határozatot hozni köteles."
Az (5) bekezdés úgy szól, hogy: "Ha nincs felettes szerv, illetőleg a felettes szerv intézkedési vagy eljárási kötelezettségének nem tesz eleget, a megyei (fővárosi) bíróság a fél kérelmére nemperes eljárásban kötelezi a közigazgatási szervet az eljárás lefolytatására."
Az Áe. 15. §-ának (1) bekezdése rögzíti, hogy: "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."
Az (5) bekezdés azt rendeli, hogy: "Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell."
Az FM Hivatal vezetőjének tájékoztatása szerint a földkiadó bizottságok tevékenysége a megyében 40 gazdálkodó egység gazdálkodási területén lévő termőföld kiadására terjedt ki. A földkiadó bizottságok működésük megszűnéséig - 1996. december 31. napjáig - a megye közigazgatási területén lévő termőföldekből a részarány föld-magántulajdonosok részére elkülönített 937.836 aranykorona értéknek megfelelő termőföldből 624.901 aranykorona értékű termőföldet adtak ki. 
A földkiadó bizottságok tevékenységének megszűnését követően a megyében a földkiadási feladatokat a 40 gazdálkodó egység gazdálkodási területén 1997. január 1. napjától az FM Hivatal vette át, s egyebek mellett feladatát képezte ettől az időponttól a földkiadó bizottságok által ki nem adott részarány-tulajdonnak megfelelő 312.935 aranykorona értékű termőföld kiadása is, mely 22.016 részarány-tulajdonost érintett.
Az FM Hivatal 1997. január 1. napjától a már említett 312.935 aranykorona értékű termőföldből - a  vizsgálat időpontjáig - 299.318 aranykorona értékű termőföldet kiadott. Ennek következtében a TSz-be való belépéskori fölbeviteli kötelezettség alapján keletkezett részarány-tulajdonnak megfelelő termőföldet valamennyi ilyen jogosult már megkapta. 2004. szeptember 28. napján mindössze 13.617 aranykorona értékű részarány-tulajdonnak megfelelő termőföld (ún. maradványföld) várt kiadásra. A maradványföldek rendezése 8 gazdálkodó egységet érint. A többi gazdálkodó egységben - 32-ben - a földkiadási munka már befejeződött. A vizsgálat azt is megállapította, hogy nem fordult elő olyan eset, hogy az FM Hivatal által lebonyolított sorsolás ellen az arra jogosultak 48 órán belül kifogással (jogorvoslattal) éltek volna a sorsolás szabálytalansága miatt. E tények is jól szemléltetik az FM Hivatalnak a földkiadási munka mielőbbi eredményes befejezése érdekében történt erőfeszítéseit.
A megyében a földkiadás (kártalanítás, árverési értékesítés, árverésen befolyt összeg jogosultnak való kifizetése stb.) befejezéséhez szükséges még elvégezni 8 gazdálkodó egység területén mintegy 400 részarány-tulajdonos jogos igényének kielégítését 5.025 aranykorona értékben, továbbá, az említett 8 gazdálkodó egységből 7 gazdálkodó egység területét érintően 8.592 aranykorona értékű termőföld árverezését és a befolyt összegnek a jogosultak  közötti felosztását is.
A vizsgálat során az is megállapítható volt, hogy az Fkbtv. rendelkezései szerinti aranykoronánként 4.000 Ft-tal való kártalanítás eddig mindössze - az Fkbtv. 7/A. §-ának (3) bekezdése szerinti termőföldhiány miatt - 430 főt (17.587.000 Ft értékben) - az Fkbtv. 9/D. §-ának (1) bekezdése szerinti kérelemre - 11 főt (440.000 Ft értékben) érintett. Az említett összeg összesen 4.507 aranykorona értékű részarány-tulajdonnak megfelelő értékű termőföld kiadása helyett annak forintban történő kártalanítására vonatkozik.
Arra a kérdésre, hogy mikorra várható az Fkbtv. 7/A. § (4) bekezdése szerinti földkiadás befejezése, nem tudtak határozott választ adni, mégis úgy ítélik meg, hogy mivel bíróság vagy ügyészség előtt folyamatban lévő ügyük nincs - előre nem látható akadályozó tényező hiányában - várhatóan a földkiadási munka egy részét 2-3 hónap alatt, illetve az egészet további néhány hónap alatt be tudják fejezni. 
A kapott tájékoztatás szerint a földkiadási munka mielőbbi befejezését gátolja, hogy az Fkbtv. szerint megszűnt szövetkezetek után maradt, fel nem osztott termőföldek értékesítése esetében az érintett szövetkezetek felszámolása (megszűnése) már hosszú ideje - akár 8-10 éve is - megtörtént; nem áll az FM Hivatal rendelkezésére adat, illetve nyilvántartás arra nézve, hogy kik azok a részarány-tulajdonosok, akik közt az árverésen befolyt, költségekkel csökkentett összeget fel kell osztani. Ugyancsak problémaként vetették fel, hogy az Fkbtv. nem rögzíti, hogy mely időpontban tagként nyilvántartottak figyelembevételével kell az árverésen befolyt és költségekkel csökkentett összeget felosztani.
A vizsgálat rámutat arra - hogy az árverésen befolyt összeg felosztásához szükséges korabeli adatok, nyilvántartások az adott TSz. felszámolójától beszerezhetőek vagy segítségével megismerhetőek, továbbá arra is -, hogy az árverésen befolyt összeget a már említett módon azon tagok között fel felosztani annak az időpontnak a figyelembevétel, akik és amikor és amilyen arányban vagyonnevesítésben részesültek. [Lásd: Ámt. 3. § (5) bek,; 6. § (1) bek. a.)-c.) pont; 7. § (1) bek. a.)-b.)-c.); 8. § (3) bek.; 25. § (1), (3) bek.]
A vizsgálat során egyebek mellett kérdésként fogalmazódott meg az is, hogy az FM Hivatal eljárása során nem sérti-e az Fkbtv. szabályait, ha az Fkbtv. 9. § (1) bekezdése szerinti sorsolással állapítja meg az Fkbtv. 5/B. § (1) bekezdése szerinti kérelmet be nem nyújtók számára a részarány-tulajdonuknak megfelelő termőföld helyét arra is tekintettel, hogy az FM Hivatal megítélése szerint a Fkbtv. 9/D. §-a az említett csoportnak „időbeli korlátozás nélkül” biztosít lehetőséget arra, hogy a még ki nem adott részarány-tulajdonuk fejében termőföldet igényeljenek az NFA földkészletéből, vagy 4000 Ft/AK értékben kártalanítást kérjenek. 
A vizsgálat utal arra, hogy mivel az Fkbtv. a földkiadást 1997. I. hó 1. napjától az FM Hivatalok hatáskörébe utalta, s egyebek mellett a törvényes ügyintézési határidőt is rögzítette [9/B. § (4) bekezdés], ebből az következik, hogy az említett jogosultak [9/D. § (1) bekezdés] „nem korlátlan határidőben”, hanem csak az első fokú döntést (az FM Hivatal által a jogosult részére hozott határozat kiadmányozását) megelőző napig gyakorolhatják arra vonatkozó alanyi jogukat, hogy „termőföldet igényeljenek az NFA földkészletéből vagy kártalanítást kérjenek 4000 Ft/AK értékben”.
A vizsgálat megállapítja, hogy az említett jogszabályok helyes értelmezése szerint az FM Hivatal eljárása nem sérti az Fkbtv. szabályait, ha az 5/B. § (1) bekezdése szerinti kérelmet be nem nyújtó részarány-tulajdonosok részarány-tulajdonának megfelelő föld helyét sorsolással állapítja meg, mert e csoport számára kérelem hiányában is a törvényes határidőben(!) [9/B. § (4) bekezdés] ki kell adni a részarány-tulajdonnak megfelelő földet, ha van kiadható föld, kiadható föld hiányában pedig - kérelem nélkül is - a már ismert 4000 Ft/AK érték figyelembevételével kell kártalanítani. 
A vizsgálat megjegyzi, hogy az adott kérdésre vonatkozó helyes jogértelmezést nem segítette elő az FVM Földügyi és Térképészeti Főosztályának 13007/1/2001-es számú instrukciókat tartalmazó tájékoztatása, majd ennek a 13007/2/2002-es számú körlevéllel való módosítása, illetve az említett iratokban lévő instrukcióknak a 13007/3/2003-as számú körlevéllel történő visszavonása.
A kapott tájékoztatás szerint a Nemzet Földalap (NFA) termőföld készletéből mindössze két fő igényelt termőföldet. Az egyik jogosult földigénye 53 aranykorona értékre vonatkozott. Az említett aranykorona értékű termőföld kiadását az adott területen az NFA termőföld hiányában biztosítani nem tudta. A másik igénylő esetében az FM Hivatal 2003. október 30. napján történt megkeresésére az NFA a vizsgálat időpontjáig választ nem adott. A válasz elmaradása - nem az FM Hivatal mulasztásának a következménye - hátráltatja a földkiadási munka mielőbbi befejezését. 
Tapasztalható volt, hogy a védett, illetve a védelemre tervezett természeti területeket érintő földkiadási munka gondot nem okozott a megyében, mivel hogy a védett, de kisajátításra nem kerülő természeti területeket földkiadási határozattal az arra jogosultak tulajdonába adták; a magántulajdonba nem adható, s ezért kisajátításra kerülő védett természeti területek kisajátítása esetén befolyó kártalanítási összegre jogosult részarány-tulajdonosokat, illetve a Nemzeti Park Igazgatóságát határozattal tájékoztatták. 
Az FM Hivatal vezetőinek tájékoztatása szerint az 1992. évi II. törvény (Ámt.) 25/A. §-a szerint lefolytatott 79 árverés során 15.811 aranykorona értékű termőföld licitálására került sor, mely 1.255 földrészletre terjedt ki és 19 gazdálkodó egységet érintett, melyből 18 már megszűnt.
Az elárverezett földrészletek száma 1.130 - árverési vétel hiányában - 113 földrészlet az NFA-hoz került, s további 12 földrészlet állami tulajdonba adása folyamatban van. Az említett árverések során 53 millió Ft bevétel keletkezett, mely további 1,7 millió Ft-tal nőtt azáltal, hogy az árveréseken el nem kelt földeket átadták az NFA-nak. 
A vizsgálat megállapítja, hogy a jogosultakat megillető részarány-tulajdonnak termőföldben való kiadhatósága hiányában az árverésen értékesített termőföld ellenértékeként befolyt összeget a tulajdonososok között az árverést követően az Fkbtv. szerinti határidőben már ki kellett volna fizetni. A kapott tájékoztatás szerint az említett árverések során befolyt és a költségekkel csökkentett összegnek az arra jogosultak közötti felosztására még nem került sor. Az FM Hivatal mulasztása sérti az érintett tulajdonosok jogbiztonsághoz való jogát, mert huzamosabb idő óta bizonytalanságban tartja őket, s mindaddig amíg a termőföld ellenértékét jelentő forint összeget részükre át nem adják, a jogbizonytalanság - mint az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság - fennáll. A mulasztás ugyanakkor sérti az érintettek Alkotmányban biztosított tulajdonhoz való jogát is, mivel hogy részükre az őket megillető föld forint értékét nekik át nem adták.
A vizsgálat tapasztalatai szerint a földkiadási munka során korrekt együttműködés alakult ki mind a földhivatalokkal, mind a helyi önkormányzatokkal. Ugyanez mondható el a gazdálkodó szervezetekkel való kapcsolatról is. Tapasztalható volt az is, hogy a földkiadási munkát a megyében kiemelt figyelem kísérte. A termőföldhöz jutó tulajdonosok elégedettek az FM Hivatal földkiadási tevékenységével, a földkiadási feladatokat végző munkatársak tevékenységüket lelkiismeretesen és körültekintően végzik. 
Az FM Hivatal vezetői a vizsgálót arról tájékoztatták, hogy a földkiadási munkához szükséges - személyi, pénzügyi, technikai - feltételek biztosítottak. Azonban a földkiadási munka mielőbbi befejezését - a többször módosított - Fkbtv. egyes rendelkezéseinek értelmezésével - s végrehajtásával - összefüggő gondok nehezítik. 

Kezdeményezés
A már említett alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megszüntetése érdekében - az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. §-ának (1), (2), (3) bekezdésére tekintettel - kezdeményezem a Nógrád Megyei FM Hivatal Vezetőjénél, hogy a jelentésben említett árveréseken befolyt összegnek a jogosultak közötti felosztása érdekében haladéktalanul intézkedjen. 
Jelentésem egy példányának megküldésével a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Nógrád Megyei Földművelésügyi Hivatalának vezetőjét, valamint a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztert is tájékoztattam.  

Budapest, 2004. október 13.

Lenkovics Barnabás sk.