Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 5229/2004. sz. ügyben

Előadó: dr. Fogarassy Edit

Az eljárás megindítása
A Márianosztrai Fegyház és Börtönben fogva tartott panaszos beadványaiban sérelmezte, hogy elítélttársai rendszeresen bántalmazzák, ennek ellenére hiába kérte más bv. intézetbe való átszállítását. Állítása szerint 2002 decemberében megzsarolták a családját. Az ügyben büntetőeljárás indult, melynek során bebizonyosodott, hogy egy elítélttársa volt az elkövető. Az elkövető fogvatartott társai azóta fenyegetik és bántalmazzák, de feljelentést nem mer tenni. A panaszos kifogásolta a fegyelmi elkülönítő zárka felszereltségét is (folyóvíz, szemetes, ill. lavór hiánya), valamint azt, hogy nem biztosított az ablakhoz való hozzáférés és a tisztálkodás lehetősége.
Az ügyben alkotmányos jogokat érintő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében a büntetés-végrehajtás országos parancsnokát a panaszban foglaltak kivizsgálására és a vonatkozó dokumentumok megküldésére kértem, valamint munkatársam meghallgatta a panaszost a bv. intézetben.

Érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
54. § (2) Senkit nem lehet kínzásnak, kegyetlen, embertelen, megalázó elbánásnak vagy büntetésnek alávetni, és különösen tilos emberen a hozzájárulása nélkül orvosi vagy tudományos kísérletet végezni.
70/D. § A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

Alkalmazott jogszabályok
1979. évi 11. tvr. a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról (Bv. tvr.)
21. § (1) Az elítélt emberi méltóságát tiszteletben kell tartani, nem lehet őt kínzásnak alávetni, kegyetlen, embertelen, megalázó bánásmódban részesíteni, rajta orvosi kísérletet vagy a beleegyezése nélkül tudományos vizsgálatot vagy kísérletet végezni.
33. § (1) Az elítélt köteles - különösen - a) a szabadságvesztést a büntetés-végrehajtási szervek által meghatározott helyen tölteni; c) a büntetés-végrehajtás rendjét, biztonsági és higiéniai követelményeit megtartani, a kapott utasításokat teljesíteni;
36. § (1) Az elítélt jogosult a) a higiéniai feltételeknek megfelelő egészséges elhelyezésre, az egészségi állapotának és a szabadságvesztés végrehajtása alatti tevékenységének megfelelő élelmezésre, egészségügyi ellátásra;
42. § (1) A büntetésvégrehajtás rendjét vétkesen megsértő elítélttel szemben - nevelése, valamint a büntetésvégrehajtás rendjének biztosítása érdekében - a következő fenyítések alkalmazhatók: a) feddés, d) a személyes szükségletekre fordítható összeg csökkentése, f) magánelzárás,
43. § (1) A fenyítés kiszabásánál figyelemmel kell lenni a fegyelemsértés súlyára és az elítélt eddigi magatartására, szem előtt tartva a fenyítés célját. (4) A büntetés-végrehajtási intézet magánelzárást kiszabó határozata ellen az elítélt a büntetés-végrehajtási bíróhoz fellebbezéssel élhet. A fellebbezést a határozat közlésekor nyomban be kell jelenteni; a fellebbezésnek a magánelzárás végrehajtására halasztó hatálya van.

6/1996. (VII. 12.) IM rendelet a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól
135. § (2) Zárka az elítéltek elhelyezésére szolgáló olyan helyiség, amelynek ajtaja, ablaka (a továbbiakban: nyílászárók) a külön rendelkezésekben meghatározott biztonsági követelményeknek megfelel. A zárkában folyóvízzel ellátott mosdót, illetve - az ön- vagy közveszélyes magatartást tanúsító elítéltek elhelyezésére kialakított zárka kivételével - elkülönített, lehetőség szerint önálló szellőzésű WC-t kell létesíteni.
143. § (1) A magánelzárás végrehajtására fegyelmi zárkát kell kialakítani, melynek berendezését és felszerelését, valamint az elítéltnél tartható tárgyakat az 5. számú melléklet tartalmazza. (2) Ha az elítélt elkülönítése biztonsági okból, vagy a fegyelmi eljárással összefüggésben szükséges, az elkülönítésre a fegyelmi zárka is igénybe vehető. Ebben az esetben a fegyelmi zárkát el kell látni a zárka általános felszerelési tárgyaival.

3. számú melléklet a 6/1996. (VII. 12.) IM rendelethez
A zárka és a lakóhelyiség berendezései, felszerelési tárgyai:
1. Személyenként: - fekhely; - ülőke; - szekrény; - lavór.
2. Közös használatra: - asztal; - hulladéktároló edény; - hamutartó; - lehetőség szerint rádió és televízió; - tükör; - söprű, szemetes lapát, felmosóruha.

5. számú melléklet a 6/1996. (VII. 12.) IM rendelethez
A fegyelmi zárka berendezése, felszerelése és az elítéltnél tartható tárgyak
1. Állandó berendezési és felszerelési tárgyak: - rögzített kemény fekhely; - rögzített ülőke; - folyóvizes mosdó vagy mosdótál; - megfelelően védett világítótest; - WC. 
2. A takarodótól az ébresztőig: - takaró és takaróhuzat; - párna és párnahuzat; - matrac és matrachuzat; - lepedő.
3. Az elítélt tisztálkodási kellékei: - törülköző; - fogmosó pohár, fogkefe, fogkrém; - szappan; - fésű; - borotválkozási felszerelés; - WC-papír, nőknek egészségügyi vatta, tampon, egészségügyi betét.
4. Az elítélt étkezéséhez a parancsnok által meghatározott evőeszközöket kell biztosítani.
5. Az elítélt könyvet, valamint leveleit, családi fényképeit, vallási kegytárgyait magánál tarthatja, sajtóterméket nem olvashat.

11/1996. (X. 15.) IM rendelet a bv. intézetekben fogvatartottak fegyelmi felelősségéről
11. § (1) Fegyelmi ügyben a fogvatartott elkülönítése akkor rendelhető el, ha elhelyezésének megváltoztatása a fegyelmi felelősség tisztázása érdekében indokolt. A fegyelmi elkülönítés az elsőfokú eljárás tartamáig, legfeljebb azonban tizenöt napig tarthat, ezalatt a fogvatartott nem érintkezhet a fegyelmi vétség többi elkövetőjével, a tanúkkal és a sértettekkel, a Bv. tvr.-ben meghatározott jogai azonban nem korlátozhatók. (3) Az elkülönítést meg kell szüntetni, ha a határideje lejárt, illetve a fegyelmi jogkör gyakorlójának a rendelkezésére a határidőn belül is, ha az elkülönítés oka már nem áll fenn.

Megállapított tényállás
A panaszost 2004. június 7-én szállították át a Márianosztrai Fegyház és Börtönbe. A fogvatartott - a nevelő, ill. az osztályvezető többszöri kérésére - nem nevezte meg az őt bántalmazó, fenyegető személyeket. 	A panaszos 2004. október 29-én megtagadta a számára kijelölt zárkák elfoglalását, arra hivatkozva, hogy „nem érzi magát biztonságban a börtönös körleten”. A fogvatartott ellen – utasítás végrehajtásának megtagadása miatt – fegyelmi eljárást kezdeményeztek, és egyidejűleg elrendelték a fegyelmi elkülönítését. Az elkülönítés idejére a panaszost a „fogda körleten” helyezték el. A fogvatartott aznap az ebéd felvételét is megtagadta, mert azt sem vallási, sem egészségügyi szempontból nem tartotta megfelelőnek, emiatt szintén fegyelmi eljárást indítottak ellene. A két ügyet összevontan bírálták el, és a fegyelmi jogkör gyakorlója 2004. november 9-én kelt határozatában 9 nap magánelzárással sújtotta a fogvatartottat. Súlyosbító körülményként értékelték, hogy a panaszos a fegyelmi tárgyaláson is kijelentette, hogy a számára felajánlott egyik zárkát sem foglalja el. A panaszos fellebbezett az első fokú határozat ellen, melynek eredményeként a Pest Megyei Bíróság 2004. december 2-án megváltoztatta az első fokú határozatot, és feddés fenyítést szabott ki.
Időközben, 2004. november 9-én megszüntették a panaszos október 29-én elrendelt fegyelmi elkülönítését, de a fogvatartott – testi épségét féltve – újból megtagadta a számára kijelölt zárka elfoglalását. Utasítás megtagadása miatt így újabb fegyelmi eljárást indítottak ellene, és elrendelték az elkülönítését. 2004. november 16-án a fegyelmi jogkör gyakorlója két havi 50 %-os kiétkezés-csökkentés fenyítést alkalmazott a fogvatartottal szemben.
A 2004. november 16-án tartott helyszíni vizsgálat alkalmával munkatársam megállapította, hogy a panaszos fegyelmi elkülönítésére használt zárkában valóban nem volt folyóvíz, lavór ill. szemetes. A fogvatartott egy műanyag flakonban kapott ivóvizet. Folyóvíz, ill. lavór hiányában a tisztálkodás, ill. a mosás lehetősége nem volt biztosítva. A WC nem volt elkülönítve és fedéllel sem látták el, így nem lehetett lezárni. A zárka megfelelő szellőzésének biztosítására az ablakot nyitva tartották, ezért a zárkában rendkívül hideg volt. Az ablak elé szerelt rácsháló miatt a fogvatartott nem férhetett hozzá az ablakhoz. Más – fegyelmi elkülönítés végrehajtására kijelölt – zárkákban is hasonló körülményeket tapasztalt.
Az országos parancsnok tájékoztatása szerint a panaszost - meghallgatását és az intézet parancsnokával való egyeztetést követően - 2004. december 13-án, foglalkoztatása céljából a Bv. Központi Kórházába szállították.

A vizsgálat megállapításai
A panaszos ellen 2004. október 29-én indított fegyelmi eljárás során a bv. bíró az első fokon kiszabott magánelzárást feddés fenyítésre változtatta. A fogvatartott másik bv. intézetbe való átszállításáról az országos parancsnok – saját hatáskörben – intézkedett.
Az OBH 2597/2004. számú ügyben, 2005. április 20-án kelt jelentésemben a fegyelmi elkülönítés kapcsán az alábbiakat állapítottam meg: A 11/1996. (X. 15.) IM rendelet 11. § (1) bek. szerint fegyelmi ügyben a fogvatartott elkülönítése akkor rendelhető el, ha elhelyezésének megváltoztatása a fegyelmi felelősség tisztázása érdekében indokolt. A fegyelmi elkülönítés alatt a fogvatartott nem érintkezhet a fegyelmi vétség többi elkövetőjével, a tanúkkal és a sértettekkel, a Bv. tvr.-ben meghatározott jogai azonban nem korlátozhatók. A 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet 143. § (2) bek. értelmében ha az elítélt elkülönítése a fegyelmi eljárással összefüggésben szükséges, az elkülönítésre a fegyelmi zárkát is igénybe lehet venni, de ilyenkor a fegyelmi zárkát el kell látni a zárka általános felszerelési tárgyaival. A 6/1996. IM rendelet 135. § (2) bek. szerint a zárkában folyóvízzel ellátott mosdót és – az ön- és közveszélyes magatartást tanúsító elítéltek részére fenntartott zárka kivételével – elkülönített WC-t kell létesíteni. Az 5. és a 6. számú melléklet ezzel szemben kivételt tesz a fegyelmi és a különleges biztonságú zárka esetén, amikor a folyóvizes mosdó helyett lehetővé teszi a mosdótál használatát.
A vizsgált bv. intézetben a panaszos elkülönítésére kijelölt zárka nem felelt meg a jogszabályi előírásoknak, ugyanis a fegyelmi zárkát nem látták el az általános berendezési tárgyakkal. A fegyelmi elkülönítés nem azonos a magánelzárás fenyítéssel, amit kizárólag fegyelmi zárkában lehet végrehajtani. A fegyelmi elkülönítés céljára nemcsak fegyelmi zárka vehető igénybe, a fogvatartott – a többi elkövetőtől, sértettől, tanútól való elkülönítése céljából – más zárkába is áthelyezhető. 
Jelen ügyben a vizsgálat során szintén azt állapítottam meg, hogy a fegyelmi elkülönítések végrehajtása során a bv. intézet nem tartotta be a zárka felszerelésére vonatkozó jogszabályi előírásokat. Ismételten hangsúlyozom, hogy a fegyelmi elkülönítés nem azonos a magánelzárás büntetéssel. Az elkülönítés nem lehet előrehozott büntetés, a célja éppen a fegyelmi felelősség tisztázása, melynek megállapítása esetén a fogvatartott magánelzárással sújtható. Amennyiben az elkülönítés végrehajtására fegyelmi zárkát vesznek igénybe, a zárkát el kell látni az általános berendezési tárgyakkal. Ha a fegyelmi zárkában nincs folyóvíz, akkor az fegyelmi elkülönítés céljára nem vehető igénybe. Az ivóvízen felül a tisztálkodáshoz (kézmosáshoz) szükséges vizet nemcsak az elkülönítettek, hanem a magánelzárást töltők számára is feltétlenül biztosítani kell, hiszen a fegyelmi zárkában elhelyezett fogvatartottak a zárkában étkeznek.
Mindezekre tekintettel vizsgálatom eredményeként megállapítom, hogy a bv. intézet eljárása visszásságot okozott a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével, és a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joggal összefüggésben. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 20. § (1) bekezdésében foglalt jogommal élve – a több bv. intézetben tapasztalt visszásság jövőbeni elkerülése érdekében – ajánlást teszek a büntetés-végrehajtás országos parancsnokának, hogy vizsgálja meg valamennyi bv. intézetben a fegyelmi elkülönítések végrehajtásának gyakorlatát, és - ha szükséges - adjon ki intézkedést a jogszabályi előírásoknak megfelelő gyakorlat kialakítása érdekében. A higiéniai feltételeknek megfelelő egészséges elhelyezés biztosítása érdekében ajánlást teszek az országos parancsnoknak, hogy gondoskodjon arról, hogy a fegyelmi zárkában levő WC-ket vagy függönnyel válasszák el, vagy zárható fedéllel lássák el, továbbá – folyóvíz hiányában – minden esetben biztosítsák a tisztálkodáshoz szükséges vizet és mosdótálat.

Budapest, 2005. szeptember 9.

Takács Albert sk.