Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 4962/2004. számú ügyben

Előadó: dr. Harsányi Ágnes

A vizsgálat megindítása
A panaszos beadványa szerint a Pest Megyei Illetékhivatal (a továbbiakban: Illetékhivatal) – az illetékmentesség feltételei teljesítésének elmulasztása következtében a korábban feltételesen felfüggesztett illetékfizetési kötelezettség előírása mellett – bizonyos kötelezetteket előzőleg írásban figyelmeztetett a feltételes mentesség határidejére, azonban ők kimaradtak az értesítettek köréből. A panaszos álláspontja szerint az Illetékhivatal eljárása, az értesítés elmulasztása miatti illetékfizetésre való kötelezésük számukra hátrányos megkülönböztetést eredményezett.  

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül. (2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti. (3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.
70/I. § Minden természetes személy, jogi személy és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet köteles jövedelmi és vagyoni viszonyainak megfelelően a közterhekhez hozzájárulni.

Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (Itv.)
26. § (1) Mentes a visszterhes vagyonátruházási illeték alól: a) a lakóház építésére alkalmas telektulajdonnak (tulajdoni hányadnak), valamint ilyen ingatlanon alapított vagyoni értékű jognak a megszerzése, ha a vagyonszerző az ingatlanon a szerződés illetékkiszabásra történő bemutatásától számított 4 éven belül lakóházat épít. A vagyonszerző lakóházépítési szándékáról legkésőbb az illetékfizetési meghagyás jogerőre emelkedéséig nyilatkozhat az illetékhivatalnál.

Az Itv. 26. § (2) bekezdésének 2005. május 9-ig hatályos rendelkezése:
(2) Ha a vagyonszerző az (1) bekezdés a) pontjában említett lakóház felépítését - legkésőbb a határidő elteltét követő 15 napon belül - használatbavételi engedéllyel igazolja, az illetékhivatal a megállapított, de a megfizetés tekintetében felfüggesztett illetéket törli.

Az Itv. 26. § (2) bekezdésének 2005. május 10-től hatályos rendelkezése:
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában említett lakóház felépítésének igazolása érdekében az ott meghatározott 4 éves határidő elteltét követő 15 napon belül az illetékhivatal megkeresi az ingatlan fekvése szerint illetékes építésügyi hatóságot. Amennyiben az építésügyi hatóság igazolása szerint a lakóházra a vagyonszerző nevére a használatbavételi engedély kiadása megtörtént, az illetékhivatal a megállapított, de a megfizetés tekintetében felfüggesztett illetéket törli. Törli az illetékhivatal az illetéket akkor is, ha a 4 éves határidőn belül a vagyonszerző a nevére szóló jogerős használatbavételi engedéllyel igazolja a lakóház felépítését.

Az Itv. 26. § (2) bekezdését módosító az adókról, járulékokról szóló törvények módosításáról szóló 2005. évi XXVI. törvény 61. § (4) bekezdésének alkalmazási rendelkezése: 
(4) E törvénynek az Itv. (…) 26. §-a (2) bekezdését megállapító rendelkezéseit azokban a vagyonszerzési ügyekben is alkalmazni kell, amelyekben a lakóház felépítésére meghatározott 4 éves határidő – (…) visszterhes vagyonátruházási illeték alá eső megszerzés esetén a szerződés illetékkiszabásra történő bemutatásától - e törvény kihirdetéséig még nem telt el. (2005. május 10.-ig)

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
A beadvány tartalma, az Illetékhivatal hivatalvezetője és a pénzügyminiszter megkeresésemre adott tájékoztatása alapján az alábbiakat állapítottam meg.
Az illetékekről szóló 1990. XCIII. törvény 26. § (1) bekezdésének a.) pontja alapján a visszterhes vagyonátruházási illetékkötelezettség alól illetékmentesség jár annak, aki lakóház építésére alkalmas telektulajdont vásárol amellett, hogy vállalja a telek 4 éven belül lakóházzal való beépítését és annak megtörténtét a használatbavételi engedély bemutatásával igazolja. Az illetékhivatal az illetékkötelezettség fizetési meghagyásban való megállapítását követően kérelemre a megfizetés tekintetében feltételesen felfüggesztett illetékkötelezettséget állapít meg. Az ügyfélnek ez alapján két feltételt kell teljesítenie ahhoz, hogy az illetékhivatal a megfizetés tekintetében feltételesen felfüggesztett illetékkötelezettséget törölje és illetékmentességben részesüljön: 4 éven belül lakóházat kell építenie a telekre és egyúttal az ennek megtörténtét igazoló használatbavételi engedélyt be kell mutatnia az illetékhivatalnak. Amennyiben az ügyfél a lakóházat felépítette, de a használatbavételi engedély bemutatását elmulasztotta az illetékhivatalnál, az illetékhivatal a feltételesen felfüggesztett illetékkötelezettséget utóbb előírja az ügyfél terhére.
Az Illetékhivatal az illetékkötelezettség korábbi, fizetési meghagyásban történt megállapítása alapján minden évben értesítette azokat az ügyfeleket, akik számára feltételes illetékmentességet biztosított és a 4 éves beépítési határidő az adott évben járt le, azonban az Illetékhivatal szerint „szervezéstechnikai okokból azok részére került kipostázásra a használatbavételi engedély bemutatási kötelezettségre felhívó értesítés, akiknek a felhívás időpontját követően járt le a 4 éves beépítési határidő”. Az Illetékhivatal tájékoztatott arról is, hogy 2006-ban korszerűsítik számítástechnikai rendszerüket és az Itv. módosítása következtében a használatbavételi engedélyek beszerzése is az ő feladatukká válik. Az Illetékhivatal és a Pénzügyminisztéruim egyezően nyilatkozott arról is, hogy az előzetes értesítés nem volt és ma sem jogszabályi kötelezettség, az illetékkötelezettséget és az illetékkedvezmény alkalmazási feltételeit a kibocsátott fizetési meghagyás tartalmazta, ezért törvénysértést nem okozott a panaszos által sérelmezett értesítés elmaradása. A Pénzügyminisztérium szerint továbbá az ügyfélbarát értesítési rendszer hibája volt, hogy az értesítés nem jutott el minden kötelezetthez, azonban ezzel nem valósult meg hátrányos megkülönböztetés sem.
A panaszos esetében a 4 éves beépítési határidő 2004. március 6-án lejárt, az ügyet az Illetékhivatal méltányossági eljárás során hozott, a tulajdonos illetékkötelezettségét fenntartó, de a késedelmi pótlékot törlő, valamint a haszonélvezők illeték- és késedelmi pótléktartozását törlő 2005. február 18-án kelt döntései és az illetéktartozás megfizetése lezárta. 
Az Alkotmánybíróság 61/1992.(XI. 20.) AB határozatában rögzítette, hogy az Alkotmány 70/I.§-ban foglalt közteherviselési kötelezettség alóli mentesülésre vagy bizonyos mértékű kedvezményre senkinek sincs az Alkotmányon alapuló alanyi joga.
Az Alkotmánybíróság 857/B/1994. AB határozában az Alkotmány 70/A.§-ban foglalt, a hátrányos megkülönböztetés tilalma rendelkezését 1992-ben már az egész jogrendszerre kiterjesztve értelmezte. Eszerint „a nem alapjogokat érintő, bármely más szempont szerinti megkülönböztetés is alkotmányellenes, ha az az emberi méltósághoz való jogot sérti. Ha a megkülönböztetés önkényes és indokolatlan, vagyis nincs ésszerű oka, akkor sérti az emberi méltósághoz való jogot, mert az ilyen esetekben bizonyosan nem kezelték az érintetteket egyenlő méltóságú személyként, s nem értékelték mindegyikük szempontjait hasonló figyelemmel és méltányossággal.”
Az Alkotmánybíróság rámutatott arra is, hogy diszkrimináció fogalmilag csak azonos szabályozási koncepción belül, csak egymással összehasonlítható személyek között (homogén csoport) merülhet fel. (21/1990. (X. 4.) AB határozat). Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint a megkülönböztetés akkor sérti az emberi méltóságot, ha az önkényes, vagyis nincs kellő indoka.
Az Alkotmánybíróság 9/1992 (I. 30.), valamint 56/1991. (XI. 8.) AB határozatai értelmében a jogállamiság részét képező jogbiztonság alapvető ismérve, hogy a jog egésze, egyes részterületei, az egyes jogszabályok és a jogintézmények világosak, átláthatóak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak, előreláthatóak és megismerhetőek legyenek.
Az előzőek értelmében az Illetékhivatal a feltételes mentesség biztosítása mellett valamennyi kötelezett illetékkötelezettségét fizetési meghagyással előírta, az illetékkötelezettek jogállásában tehát nincs különbség, ez alapján a kötelezettek homogén csoportot alkottak.
Az Illetékhivatal ügyfeleknek címzett értesítései azon alapultak, hogy az értesítés időpontját követően mely kötelezetteket érintően járt le a beépítési határidő. A különbségtételt tehát nem a kötelezettek jogállásához kapcsolódó objektív ismérvek, hanem az Illetékhivatal által önkényesen alkalmazott szubjektív körülmény, az ügyfelek értesítésének dátuma határozta meg.
Mindezek alapján megállapítottam, hogy az Illetékhivatal eljárása a felfüggesztett illetékkötelezettséggel érintett ügyfelek szempontjait nem hasonló figyelemmel és méltányossággal értékelte, a megkülönböztetés önkényes volt és nem volt ésszerű indoka, így az az Alkotmány 70/A. §-ába ütköző negatív diszkrimináció közvetlen veszélyét eredményezte.
Az Illetékhivatal szóban forgó értesítési gyakorlata – az értesítés keltétől függővé tett kiértesítettek körének meghatározásával – nem biztosította a jogintézmény kiszámíthatóságát, előreláthatóságát, ezáltal az Illetékhivatal eljárása az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság részét képező tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben is visszásságot okozott.
Az adókról, járulékokról szóló törvények módosításáról rendelkező 2005. évi XXVI. törvény hatálybalépésével az Itv. a beépítési kötelezettség teljesítésének igazolását az illetékhivatal feladatává tette, vagyis jelenleg az illetékhivatal köteles az építésügyi hatóságot megkeresni a használatbavételi engedély meglétének igazolása végett. A törvényalkotó ezzel a módosítással az eljárást az ügyfelek javára egyszerűbbé tette. Tekintettel arra, hogy a szóban forgó módosítással a panaszos által felvetett probléma a jövőre nézve megszűnt, jogalkotással kapcsolatos javaslatot nem tettem. 
A 2005. évi XXVI. törvény módosító rendelkezései értelmében azokban az ügyekben, amelyekben a beépítési határidő 2005. május 10-ig letelt, a korábban hatályos rendelkezések alkalmazását rendelte el, vagyis eddig a határidőig az ügyfélnek kellett a használatbavételi engedélyt az illetékhivatalnak bemutatnia az illetékfizetés alóli mentesség megtartásához.
A jogbiztonság elvéből azonban az következik, hogy lezárt jogviszonyokat sem jogszabállyal, sem jogszabály hatályon kívül helyezésével nem lehet alkotmányosan megváltoztatni. Az Alkotmánybíróság 9/1992. (I. 30.) AB határozata szerint az anyagi igazságosság jogállami követelménye a jogbiztonságot szolgáló intézményeken és garanciákon belül maradva valósulhat meg, továbbá az anyagi igazságosság érvényesülésére az Alkotmány nem biztosít (és nem biztosíthat) alanyi jogot. A konkrét panasz, a panaszos és az Illetékhivatal a törvény módosításakor már lezárt jogviszonyára tekintettel, országgyűlési biztosi intézkedéssel már orvosolhatatlan, ezért a vizsgálatomat – intézkedés nélkül – zártam le.

Budapest, 2006. október 18.

Takács Albert sk.