Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4385/2004. számú ügyben

Előadó: dr. Várady Eszter
A vizsgálat megindítása
A panaszos beadványában a Budapesti Kereskedelmi és Iparkamara Békéltető Testületének eljárását kifogásolta.
A tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének gyanúja miatt vizsgálatot indítottam, és tájékoztatást kértem a panasszal érintett testülettől, és kértem a keletkezett dokumentumok, továbbá a testület alapszabályának rendelkezésemre bocsátását.

A megállapított tényállás 
A panaszos a Karthago Tours Utazásszervező és Szolgáltató Kft. eljárásával összefüggő, fogyasztóvédelmi jellegű panaszával a Budapesti Kereskedelmi és Iparkamara Békéltető Testületéhez fordult.
Az értesítéseknek megfelelően a testület által tartott tárgyalásokon megjelent. Az utazási iroda képviseletében nem jelent meg senki. Ezt követően – a felkérésnek megfelelően – előadta panaszát, majd a tanácstagok kérésére a folyósón várakozott a határozat meghozataláig. Ennek megtörténte előtt az eljáró tanács ismét behívta, peres eljárás kezdeményezése iránti szándékáról kért tájékoztatást, majd javasolta a panasz visszavonását.
Újabb várakozást követően panaszossal közölték, hogy kérelmét elutasítják, tekintettel arra, hogy az iroda képviseletében nem jött el senki és így nincs lehetőség egyezség létrehozására.
A panaszos sérelmezte, hogy erről a tényről nem tájékoztatták már a meghallgatás elején, majd – aláírás céljából – kérte a jegyzőkönyvet, azonban közölték vele, hogy az nem készült.
A panasz tisztázása érdekében megkerestem a Békéltető Testület elnökét, kértem az ügyben nyilatkozatát, illetőleg az ügyben keletkezett dokumentumok másolatának, valamint az eljárási-működési rendet tartalmazó szabályzatának rendelkezésemre bocsátását. Az elnök úr megkeresésemnek nem tett eleget.

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Az ügy jogszabályi háttere
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
17. § (1) A szóbeli kérelemről, az ügyfél, a tanú, a szakértő meghallgatásáról és a szemle lefolytatásáról - ha az ügyfél kéri, vagy az eljárás érdekében egyébként szükséges -, továbbá a tárgyalásról egyidejűleg jegyzőkönyvet vagy hangfelvételt (a továbbiakban együtt: jegyzőkönyv) kell készíteni. (2) A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, a jegyzőkönyv készítésének helyét és idejét, a meghallgatott személy természetes személyazonosító adatait és lakcímét, a jogokra és kötelezettségekre való figyelmeztetést, továbbá az ügyre vonatkozó lényeges nyilatkozatokat és megállapításokat, végül - írásban készült jegyzőkönyv esetén - a meghallgatott személy, a köztisztviselő és a jegyzőkönyvvezető aláírását. (3) A szóbeli kérelemről nem kell jegyzőkönyvet készíteni, ha a közigazgatási szerv a kérelmet azonnal teljesíti, és az ügy elintézésére vonatkozó szabályok szerint elegendő a teljesítést az iratra feljegyezni vagy a nyilvántartásba bevezetni.
45. § (1) A határozatot kézbesítés útján kell közölni, a jelen levő ügyféllel azonban - ha jogszabály nem zárja ki - kihirdetés útján is közölni lehet. Jogszabály lehetővé teheti a határozat - beleértve az 50-53. §-ban foglaltakat is - elektronikus dokumentumban történő kézbesítését. (2) Ha jogszabály elrendeli, a közlés közszemlére (közhírré) tétel útján történik. (3) Közveszély, életveszély, jelentős vagy helyrehozhatatlan kár veszélye esetében a határozatot távközlési eszköz útján is közölni lehet. A közlés időpontját az iratra fel kell jegyezni. (4) A határozatot meg kell küldeni vagy arról tájékoztatást kell adni a jogszabályban meghatározott szervnek (személynek), valamint az ügyben eljárt szakhatóságnak.
46. § (1) A határozat kihirdetését jegyzőkönyvbe kell foglalni. (2) A kihirdetett határozatot az ügyfélnek - ha kéri - nyolc napon belül meg kell küldeni.

1997. évi CLV. törvény a fogyasztóvédelemről
33. § (4) A tanács határozatát a határozathozatal napján hirdeti ki. A kihirdetett határozat írásba foglalt egy-egy példányát legkésőbb nyolc napon belül meg kell küldeni a feleknek és a területileg illetékes fogyasztóvédelmi felügyelőségnek.
34. § (1) A tanács határozata nem érinti a fogyasztónak azt a jogát, hogy igényét bírósági eljárás keretében érvényesítse. (2) A tanács határozata ellen fellebbezésnek nincs helye, a határozat érvénytelenítése azonban kérhető a bíróságtól, a (3) bekezdésben meghatározottak szerint.

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
18. § (3) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügy intézőjét vagy az eljárást folytató szerv bármely munkatársát meghallgathatja, továbbá az érintett szerv vezetőjét vagy felügyeleti szervének vezetőjét, valamint az annak lefolytatására a jogszabály által egyébként feljogosított szerv vezetőjét vizsgálat lefolytatására kérheti fel. (4) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügyben bármely szervtől - ideértve az e törvény szerint hatóságnak nem minősülő szerveket is - vagy annak munkatársától írásbeli magyarázatot, nyilatkozatot, felvilágosítást vagy véleményt kérhet.

A vizsgálat megállapításai
Az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) AB határozatában megállapította azt, hogy ma a közigazgatási szervezet két alrendszerre bomlik: az államigazgatásra és az önkormányzati igazgatásra. Az utóbbi körébe nem csupán a helyi és a területi önkormányzatok tartoznak, hanem azok az egyre növekvő számú köztestületek - így a szakmai kamarák és ehhez kapcsolódó testületek - is, amelyek törvényi felhatalmazás alapján közfeladatokat látnak el, így egyebek között az Áe. hatálya alá tartozó döntéseket hoznak.
Mint arra a törvényhez fűzött kommentár is rámutat, az államigazgatási eljárás alanyainak az Áe. széles körben biztosít jogot arra, hogy a különböző nyilatkozatokat, bejelentéseket, kérelmeket, véleményeket szóban tegyék meg. Az elhangzott nyilatkozatokhoz különböző jogi jelentőségű következmények fűződnek, ezért nagyon fontos, hogy a szóbeli eljárási cselekmények megtörténte, annak időpontja igazolt legyen, azok tartalma későbbiekben is rendelkezésre álljon. Emiatt a szóbeli közléseket írásba kell foglalni.
A rögzítés eszközei a jegyzőkönyv, a hangfelvétel és a feljegyzés.
A jegyzőkönyv a szóbeli közlés, valamint észlelés hiteles írásba foglalásának eszköze és formája. A jegyzőkönyv készítése meghatározott esetekben kötelező, más esetekben a közigazgatási szerv dönthet arról, hogy az egyes eljárási cselekményeket jegyzőkönyvbe foglalja-e vagy nem. Az Áe. 17. § (1) bekezdése határozza meg, hogy mikor, milyen eljárási cselekmények jegyzőkönyvbe foglalása kötelező. Kötelező jegyzőkönyvet felvenni e törvény rendelkezése alapján a szóbeli kérelemről, az ügyfél, a tanú, a szakértő meghallgatásáról és a szemle lefolytatásáról - ha az ügyfél kéri vagy az eljárás érdekében egyébként szükséges, továbbá a tárgyalásról. Maga az Áe. is rendelkezik e szakaszon kívül is kötelezően jegyzőkönyv felvételéről. Az Áe. 46. § (1) bekezdése szerint kötelezően jegyzőkönyvbe kell foglalni a határozat kihirdetését. 
A jegyzőkönyv-készítés kötelező eseteinek meghatározásán kívül tartalmazza az Áe. 17. § (1) bekezdés a jegyzőkönyv-készítés időpontját. A jegyzőkönyvet a rögzítendő eljárási cselekménnyel egyidejűleg kell készíteni, vagyis azokkal párhuzamosan.
A törvény előírja azt is, hogy a jegyzőkönyv milyen elemeket tartalmazzon. A jegyzőkönyvből ki kell derülnie, hogy hol és mikor készült, milyen eljárási cselekményről, valamint annak, hogy az valóban megtörtént-e. 
A jegyzőkönyv akkor bír bizonyító erővel, ha az hiteles. A hitelességet az aláírások biztosítják. A jegyzőkönyvet a meghallgatott személy, a köztisztviselő és a jegyzőkönyvvezető írja alá. Az aláírások bizonyítják az abban foglaltak megtörténtét, az elhangzottak valódiságát. A meghallgatott személyek előtt a jegyzőkönyvet aláírást megelőzően fel kell olvasni. Az ügyfél kérelmére a jegyzőkönyvről másolat adható. A hiteles másolat illetékköteles. A jegyzőkönyvet minden esetben be kell iktatni és az ügy irataival együtt tárolni.
A kifejtetteken felül a fogyasztóvédelemről szóló törvény is kifejezetten előírja a határozat kihirdetését, továbbá annak kézbesítését is{ 33. § (4) bekezdés}.
Fentiekre tekintettel a vizsgálat során – a beadvány, valamint a megkeresésre érkezett válasz alapján – megállapítottam, hogy a kamara békéltető testülete visszásságot okozott a jogállamiságból levezethető tisztességes eljáráshoz való alkotmányos joggal összefüggésben, mikor panaszos és a Karthago Tours Utazászervező és Szolgáltató Kft. között keletkezet fogyasztói jogvitával kapcsolatban lefolytatott meghallgatásról a tanács nem készített jegyzőkönyvet, illetőleg panaszost nem tájékoztatta megfelelően az eljárás kimenetelével kapcsolatosan. Ugyanezen alkotmányos jog sérelmével járt a testület elnökének azon eljárása, amellyel akadályozta alkotmányos feladatom ellátását, nevezetesen, hogy az Obtv. fent idézett 18.§ (3)-(4) bekezdése ellenére megkeresésemben foglaltaknak nem tett eleget. 

Kezdeményezés
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján felkérem a Budapesti Békéltető Testület elnökét, hogy a megállapított alkotmányos visszásság orvosolása érdekében szerezzen érvényt a konkrét esetben a megjelölt jogszabályokban foglaltaknak, pótolja a jegyzőkönyv készítését; továbbá intézkedjen az iránt, hogy munkatársai az eljárási jogszabályokat és a bennük testet öltő garanciákat mindenkor maradéktalanul betartsák.
Javasolom ezen felül ügymenet és iratkezelési szabályzat létrehozását.
Kérem, hogy kezdeményezésemmel kapcsolatos álláspontjáról, intézkedéseiről 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjen. 

Budapest, 2006. június 14.

Lenkovics Barnabás sk.