Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 4354/2004. sz. ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
Az eljárás megindulása
A panaszos egy korlátozottan cselekvőképes férfit – B. I.-t – 2004 áprilisában otthonába fogadott. A panaszos állítása szerint B. I. gondnoka és családja hat éve a gondnokolt ingatlanában él, a gondnokoltat az ingatlanba nem engedi be, pénzét elkölti. A szóban forgó ingatlannak a gondnokolt ½ részben tulajdonosa. A panaszos sérelmezte, hogy 2004 áprilisában Baja Város Polgármesteri Hivatal Gyámhivatalában (a továbbiakban: gyámhivatal) a gondnokolttal közösen benyújtott kérelmével – melyben azt kérték, hogy a gyámhivatal a panaszost rendelje B. I. gondnokául – a hatóság csak két hónap múlva foglalkozott.
A beadvánnyal kapcsolatban felmerült a jogállamiságból eredő jogbiztonság, a tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam. Az eljárásra illetékes gyámhivatal vezetőjétől tájékoztatást és az ügyben rendelkezésére álló dokumentumok másolatának megküldését kértem. 

A megállapított tényállás
A panaszos és B. I. 2004. május 3-án idézés nélkül megjelentek a gyámhivatalban. A gondnokolt előadta, hogy lakásából gondnoka magatartása miatt elköltözött, a panaszosnál él. B. I. előadta, hogy gondnoka a nyugdíját elveszi, lakásába idegeneket költöztetett, az ingatlanán közüzemi tartozásokat halmozott fel. A gondnokolt kérte, hogy a gyámhivatal tisztségéből mentse fel a gondnokát és a panaszost rendelje részére gondnokul. Az ügyintéző a panaszost és B. I.-t tájékoztatta arról, hogy a gyámhivatal eljárást indít a gondnok elmozdítására.
A gondnok május 5-én idézés nélkül megjelent a gyámhivatalban, tiltakozott az ellen, hogy a gyámhivatal elmozdítsa tisztségéből. Az ügyintéző a gondnokot és a gondnokoltat július 2-án telefonon július 6-ára idézte. 
Július 6-án az ügyintéző a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságtól tájékoztatást kért arról, hogy a gondnokolt májusi, illetőleg júniusi nyugdíját a gondnok felvette-e. A válsz július 16-án megérkezett a gyámhivatalhoz.
Az ugyanezen a napon felvett jegyzőkönyv szerint a gondnok és a gondnokolt egyetértett a gondnok felmentésével és azzal, hogy a gondnokolt érdekét leginkább az szolgálja, ha hivatásos gondnoka lesz.
A gyámhivatal XV. 2455-7/2044. számú, július 8-án kelt határozatával a gondnokot tisztségéből felmentette, helyette hivatásos gondnokot rendelt. A gyámhivatal a felmentett gondnokot kötelezte a végszámadás haladéktalan benyújtására.
Július 27-én a gyámhivatal kérte a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságot, hogy a gondnokolt felmentett gondnoka által át nem vett nyugdíját az újonnan kirendelt gondnok kezeihez folyósítsa. Ugyanezen a napon az ügyintéző a földhivataltól bekérte a gondnokolt ingatlana tulajdoni lapjának másolatát, mely augusztus 4-én megérkezett a gyámhivatalhoz.
Augusztus 4-ei dátummal a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság tájékoztatta a gyámhivatalt arról, hogy a hatóság rendelkezésének megfelelően a gondnokolt nyugdíját – visszamenőlegesen is – az új gondnok kezeihez folyósítják. 
Az újonnan kirendelt gondnok augusztus 9-én írásban tájékoztatta a gyámhivatalt gondnokoltja egészségi állapotáról, nyugdíja 50%-ának átadásáról, továbbá arról, hogy a gondnokolt ingatlanán víz-, gáz és áramszolgáltatási díjhátralék van. 
Az ügyintéző a felmentett gondnokot augusztus 24-ére idézte. Az ügyintéző jegyzőkönyvben szólította fel a volt gondnokot végszámadási kötelezettsége teljesítésére, illetve arra, hogy 30 napon belül hagyja el B. I. ingatlanát. A volt gondnok ígéretet tett arra, hogy a gondnok ingatlanán fennálló tartozásokat 30 napon belül rendezi. Augusztus 28-án a hivatásos gondnok ismét írásban tájékoztatta a gyámhivatalt gondnokoltja állapotáról, a vele kapcsolatos intézkedéseiről. Szeptember 20-án B. I. megjelent a gyámhivatalban és elmondta, hogy a Bajai Kórház Pszichiátriai Osztályán kezelik. Kapcsolata a panaszossal megromlott, kórházi kezelése után szeretne visszaköltözni otthonába.
Október 13-án B. I. volt gondnoka tájékoztatta a gyámhivatalt arról, hogy a gondnokolt lakásából azért nem költözött ki, mert a bútorait nem tudta hová szállítani, kérte, hogy azok még egy hónapig az ingatlanban maradhassanak. B. I. ragaszkodott ahhoz, hogy a felmentett gondnok ürítse ki ingatlanát. A problémát végül úgy rendezték, hogy a felmentett gondnok az ingatlan másik tulajdonosával egy hónapra bérleti szerződést kötött, bútorait így a lakás másik szobájában tárolhatta. A bútorokat az új gondnok jelenlétében átvitték a másik szobába, azt lezárták. Az ügyintéző ismét felszólította a gondnokot végszámadási kötelezettsége teljesítésére, továbbá arra, hogy a villanyszámla tartozását rendezze. A felmentett gondnok végszámadását október 14-én benyújtotta, azt a gyámhivatal XV.2455/2004. számú határozatával még aznap elfogadta.
Október 14-én a felmentett gondnok elmondta, hogy egyelőre nem tudja kifizetni a villanyszámla tartozását és a visszakötési díjat. Az ügyintéző tájékoztatta arról, hogy a tartozás behajtására végrehajtást kezdeményez. 

Az érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Az ügy jogszabályi háttere
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
19. § (1) A bíróság által gondnokság alá helyezett személy részére a gondnokot a gyámhatóság rendeli ki. A gondnokrendelés részletes szabályait külön jogszabály határozza meg. (2) Gondnok lehet minden cselekvőképes, nagykorú személy. Gondnokul csak az rendelhető ki, aki a gondnoki tisztséget vállalja.
19/A. § (1) Gondnokká - ha ez az érdekeivel nem ellentétes - a gondnokság alá helyezett által még cselekvőképes állapotában közokiratban kijelölt vagy a gondnokság alá helyezést követően megnevezett személyt, ha ez nem lehetséges, akkor elsősorban együttélő házastársát kell kirendelni. Ha ilyen nincs, vagy a házastárs kirendelése veszélyeztetné a gondnokság alatt álló érdekeit, a gyámhatóság gondnokul olyan személyt rendel ki, aki a gondnokság ellátására az összes körülmények figyelembevételével alkalmasnak mutatkozik. (2) A gondnok kirendelésénél az arra alkalmas személyek közül a szülőket, illetve a szülők által - a haláluk esetére - közokiratban vagy végrendeletben megnevezett személyt, ilyenek hiányában más hozzátartozókat - akik szükség esetén a személyes gondoskodást is el tudják látni - előnyben kell részesíteni. (3) Ha a gondnok az (1)-(2) bekezdésben foglaltak szerint nem rendelhető ki, a gondnokolt számára hivatásos gondnokot kell kirendelni. Hivatásos gondnok csak büntetlen előéletű személy lehet. Hivatásos gondnokul a fogyatékosokkal, szenvedélybetegekkel vagy pszichiátriai betegekkel foglalkozó társadalmi szervezet (pl. egyesület) által a tagjai közül ajánlott személy is kirendelhető. (4) Nem lehet gondnokul kirendelni azt, akinek a személye ellen a gondnokság alá helyezett kifejezetten tiltakozik.
19/C. § (1) A gyámhatóság a gondnokot a tisztségéből felmenti, ha a) a gondnokság alá helyezést a bíróság megszüntette, b) a gondnokolt meghalt, c) a gondnok fontos okból a felmentését kéri, d) utóbb keletkezik olyan kizáró ok, amely a gondnok kirendelésének is akadályát jelentette volna. (2) A gyámhatóság a gondnokot tisztségéből elmozdítja - azonnali intézkedést igénylő esetben ezt megelőzően a gondnokot a tisztségéből felfüggeszti -, ha a gondnok a kötelezettségét nem teljesíti vagy olyan cselekményt követ el, amellyel a gondokolt érdekeit súlyosan sérti vagy veszélyezteti.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. (5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.

A vizsgálat megállapításai
A rendelkezésemre álló iratokból megállapítottam, hogy a gyámhivatal B. I. gondnokának felmentésével, illetőleg B. I. részére hivatásos gondnok rendelésével kapcsolatban a gondnokolt érdekeit szem előtt tartva, a vonatkozó jogszabályoknak megfelelően járt el.
Egyúttal megállapítottam, hogy a gyámhivatal eljárási cselekményeit B. I. gondnoka felmentésére irányuló kérelmének jegyzőkönyvben való rögzítését követő két hónap múlva kezdte meg. A késedelem indokolatlan volt, a gyámhivatal vezetője az ügyintézési határidőt sem hosszabbította meg.
Megállapítottam, azzal hogy a gyámhivatal a panaszos kérelméről a 30 napos ügyintézési határidőt jelentős mértékben meghaladva hozott határozatot és az ügyintézési határidő meghosszabbításáról sem rendelkezett, a jogállamiságból eredő jogbiztonsággal és a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
A jogsértés jövőbeli elkerülése érdekében az Obtv. 21. § (1) bekezdésben kapott felhatalmazásom alapján Baja Város Polgármesteri Hivatal Gyámhivatalának vezetőjénél kezdeményezem, hogy:
– a jövőben az ügyfelek kérelmeiről az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvényben meghatározott elintézési határidőben döntsön, indokolt esetben az ügyintézési határidőt hosszabbítsa meg, arról az ügyfelet értesítse.

Budapest, 2004. december 10.

Takács Albert sk.