Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 4326/2004. sz. ügyben

Előadó: dr. Szécsi Mária
Az eljárás megindítása
A panaszos beadványában azt kifogásolta, hogy leányát, aki Szolnoktól 50 km–re lakik, nem vették fel a Szolnok Város Önkormányzata által fenntartott középiskolai kollégiumba. A napi három óra közlekedést figyelembe véve ez súlyosan akadályozza gyermekét a tanulásban, egészségügyi problémát is jelent számára, emellett a kollégiumi elhelyezésre szociális szempontból is rászorulna. A panaszos gyermeke az általános iskolában végig kitűnő tanuló volt. 
Az ügyben az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság gyanúja miatt az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) alapján vizsgálatot indítottam. Annak során tájékoztatást kértem a kollégiumot fenntartó város polgármesterétől, és a tényállást ennek figyelembevételével állapítottam meg. 

A megállapított tényállás
Szolnok város polgármestere a város kollégiumi helyzetéről, az elutasító döntés okairól a következők szerint tájékoztatott: „Szolnok Megyei Jogú Város a 2004/2005–ös tanév előkészítése során átszervezést hajtott végre a középfokú intézményhálózat működését segítő kollégiumi hálózatban. Két, középiskolában működő kollégiumot megszüntetett, az ott elhelyezett diákokat pedig a Városi Kollégiumban helyezte el, amely így az Alapító Okiratában meghatározott 1008 férőhelyen valamennyi szolnoki középiskola diákját ellátja e tanévtől kezdődően.
A zökkenőmentes működés érdekében valamennyi középiskola számára keretszámot állapítottunk meg és a beiskolázás során valamennyi középiskola „korlátozott számban” ajánlott fel kollégiumi férőhelyet. Ezzel a ténnyel tehát a szülőknek a jelentkezés során számolniuk kellett.
Az 1008 férőhelyre 776 fő újította meg kollégiumi elhelyezési kérelmét a 10–14 évfolyamon, 204 fő pedig a keretszámok figyelembevételével került felvételre a 9. évfolyamon (összesen 980 fő). A fennmaradó 28 helyre a kollégium igazgatójának jelzése alapján még várható 20–25 diák a 15. évfolyamra, hiszen a létszám a technikusképző osztályokban csak augusztus végére stabilizálódik. Ezekre a tényszámokra a beérkezett 22 fellebbezés során figyelemmel kellett lennünk. A fellebbezések jelentős része két gimnázium speciális programjaira felvételt nyert diákoktól érkezett. Az elbírálás során az alábbi szempontokat vettük figyelembe:
- a diákot olyan programra vették fel, amelyet a megyében más középiskola nem biztosít. (Az érintett Tiszaparti Gimnáziumban és Humán Szakközépiskolában ez az ének–zene tagozat.)
- a fellebbező lakhelyén nincs gimnázium, vagy napi bejárással nem megközelíthető.
Tekintettel arra, hogy a fellebbezés nem formanyomtatványon történik, hivatalos okiratot a tanulók szociális helyzetére vonatkozóan nem kérünk csatolni, ezért elsődleges szempontként ezt nem alkalmazhatjuk. 6 tanuló fellebbezésének adtunk helyt a fentiek figyelembevételével, amely során természetesen szociális szempontoknak is helyt adtunk. Kisújszállásról például egy 5 gyermekes család ikerlányai számára biztosítottunk kollégium elhelyezést.
A panaszos szülő Kisújszálláson él, ahol eredményesen dolgozó, jó nevű gimnázium működik. Gyermeke nem olyan speciális képzésre nyert felvételt, amelyet a helyi gimnázium ne tudna biztosítani. Tanköteles korú gyermekét a helyi gimnázium igazgatójának a felvételi eljárást követően módjában áll felvenni, így a kislány helyzete megnyugtatóan rendeződik.”
A polgármester válaszához mellékelte a város aljegyzőjének határozatát, amelyben a Városi Kollégium igazgatójának döntését – miszerint a tanuló kollégiumi felvételi kérelmét elutasítja – helybenhagyta, és a panaszos felülbírálati kérelmét elutasította. A döntést a következőképpen indokolta: „Tekintettel arra, hogy a Városi Kollégiumban a férőhelyek csak korlátozott számban állnak rendelkezésre, a beiskolázás meghirdetésekor az induló iskolai tagozatokról szóló közleményben a korlátozott kollégiumi férőhelyekről tájékoztatást adtunk. Nevezett tanuló kollégiumi felvételét – férőhelyhiány miatt – nem tudom biztosítani. Döntésemet bizottsági vélemény alapján hoztam meg, figyelembe véve az intézményben rendelkezésre álló férőhelyeket.” 
A kollégiumi elhelyezés elbírálásáról, a lehetséges jogorvoslatról a panaszost még a tanév megkezdése előtt munkatársam telefonon tájékoztatta.

Az érintett alkotmányos jogok
2. § (1) A jogbiztonság követelménye és a tisztességes eljáráshoz való jog
70/F. § A művelődéshez való jog

A jogszabályi háttér
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (Ötv.)
A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (Kt.)

A vizsgálat megállapításai
A férőhely hiányában való elutasítás miatt folytatott más vizsgálatomban (OBH 3427/2003.) megállapítottam, hogy „A Kt. 83. § (4) bekezdésének b) pontja alapján a fenntartó képviselőjeként az önkormányzat jegyzője jár el, és hoz másodfokú döntést az iskola igazgatójának a tanuló felvételét elutasító határozatával szemben benyújtott felülbírálati kérelem tekintetében. Az eljárásra az államigazgatási eljárás általános szabályait kell alkalmazni. A felülbírálat tartalmát illetően azonban jogszabályi rendelkezés nincs. Nyilvánvalóan méltányossági (diszkrecionális) döntésről van tehát szó, amikor is a jegyző szabad belátása szerint bírálja el a kérelmeket. A méltányosság gyakorlásának azonban vannak általános jogi keretei, alkotmányos korlátai, ilyen a tisztességes eljáráshoz való jog is. Ez azt jelenti, hogy ha olyan ügyben folyik az eljárás, amelyben a korlátozott javakból (pl. férőhely) a keretet meghaladóan tartanak igényt, akkor e kérelmeket – ha az ügy természete azt megengedi – egyszerre kell megítélni, és a döntéshozónak az általa alkalmazott (”elismert”) szempontok alapján a tényeket (körülményeket) összehasonlítva kell határoznia.”
Az ilyen, az önkormányzati intézményekben lévő férőhelyeket elosztó döntésekhez a szempontokat rendszerint a képviselő–testület arra illetékes bizottsága határozza meg, és a jegyző a konkrét ügyet e szempontok alapján bírálja el. A polgármestertől kapott tájékoztatásból megállapítható, hogy a panaszos kérelmének elutasítása nem volt önkényes, mert a szabad férőhelyek odaítéléséről az előre meghatározott szempontok szerint döntöttek.
A panaszos gyermekének ügyében kiadott aljegyzői határozat indokolása azonban hiányos volt, mert nem tartalmazta a kérelem elbírálásának szempontjait és a konkrét esetben figyelembe vett tényállást. Ez csak a polgármesternek a megkeresésemre írt válaszából ismerhető meg. (Az valószínű, hogy ezeket a szóban érdeklődő szülővel közlik, de ez nem a megfelelő forma.) A már említett hasonló ügyben készült jelentésemben rögzítettem: „A tisztességes eljáráshoz való jog akkor valósulhat meg, ha a méltányossági kérelemről hozott elutasító döntés tartalmazza a megállapított tényállást és azt, hogy ezek a tények miért nem szolgáltak elegendő alapul a kérelem teljesítéséhez. Nem elegendő tehát, ha a határozat indokolása csak a férőhelyekkel kapcsolatos általános problémát ismerteti.”
Az adott esetre konkrétan vonatkozó indokolás a tanuló, szülő pontosabb tájékoztatása, a teljesített kérelmekkel kapcsolatos téves információk elhárítása érdekében akkor is szükséges, ha a méltányossági döntést jogorvoslattal érdemben nem tudják megváltoztatni, hiszen erre csak az elfogadott (előbbre sorolt) kérelmek felülvizsgálatával lenne mód. (Ezt egyébként a jóhiszeműen szerzett jog is akadályozná.)
A jövőben az eljárás megalapozásához célszerű, ha már a kollégiumi felvételi jelentkezéskor megkérik azokat az adatokat, amelyek az elbírálásban szerepet kapnak, ha a felvétel nem csupán a tanuló által választott tagozattól függ. Ezek ugyanis alkalmasak a jelentkezők közötti objektív összehasonlításra, ami csökkentheti a döntés elkerülhetetlen szubjektív tartalmát, és ez a kérelmezők számára világosabbá teszi az eljárást. 

Összegezve:
Megállapítottam, hogy az aljegyző jegyzői hatáskörben hozott döntése nem okozott visszásságot a panaszos gyermeke művelődéshez való alkotmányos jogával összefüggésben azzal, hogy a korlátozott lehetőségek alapján a panaszos gyermekének kollégiumi felvételi kérelmét elutasította. Ugyanakkor a határozat indokolása – hiányossága miatt – nem felelt meg a tisztességes eljárás követelményének. 

Kezdeményezés
Felkérem Szolnok város jegyzőjét, tegyen intézkedést annak érdekében, hogy a méltányossági jogkörben hozott határozatokat a jövőben, a kérelemben foglaltak szerint érdemben indokolják, közölve azt, hogy a felhozott indokok miért nem voltak elegendőek a kérelem teljesítésére. 
Kérem a jegyzőt, hogy az Obtv. 21. § (2) bekezdése szerint kezdeményezésemmel kapcsolatos állásfoglalásáról, esetleges intézkedéséről 30 napon belül értesítsen. 

Budapest, 2005. január 7.

Takács Albert sk.