Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 4322/2004. számú ügyben

Előadó: dr. Fogarassy Edit
A vizsgálat megindulása
A Hivatalomhoz forduló panaszos beadványában sérelmezte, hogy bejelentéseit sem az önkormányzat, sem a rendőrség nem vizsgálja ki, érdemi intézkedés nem történik. Az ügyben alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében megkerestem a Törökszentmiklósi Rendőrkapitányság vezetőjét, valamint a Tiszabő Község jegyzőjét a panasz kivizsgálása és a vonatkozó iratok megküldése érdekében.

Az érintett alkotmányos jogok
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Alkalmazott jogszabályok
1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről (Btk.)
259. § (1) Aki árvíz okozásával, robbanó, sugárzó avagy más anyag, energia vagy tűz pusztító hatásának kiváltásával közveszélyt idéz elő, vagy a közveszély elhárítását, avagy következményeinek enyhítését akadályozza, bűntettet követ el, és két évtől nyolc évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. (4) Aki a közveszélyokozást gondatlanságból követi el, vétség miatt három évig, különösen nagy, vagy ezt meghaladó vagyoni hátrány esetén öt évig, egy vagy több ember halála esetén két évtől nyolc évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.

1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról (Be.)
52. § (1) Ha e törvény másképp nem rendelkezik, könnyű testi sértés, magántitok megsértése, levéltitok megsértése, rágalmazás, becsületsértés és kegyeletsértés esetén a vádat mint magánvádló a sértett képviseli, feltéve, hogy az elkövető magánindítványra büntethető.
173. § (1) Magánindítványra üldözendő bűncselekmény miatt csak a jogosult feljelentése alapján indítható büntetőeljárás. A magánindítvány előterjesztőjének bármely olyan nyilatkozatát, amely szerint az elkövető büntetőjogi felelősségre vonását kívánja, magánindítványnak kell tekinteni. (3) A magánindítványt attól a naptól számított harminc napon belül kell előterjeszteni, amelyen a magánindítványra jogosult a bűncselekmény elkövetőjének kilétéről tudomást szerzett. (4) A magánindítvány előterjesztésére nyitva álló határidő elmulasztása miatt igazolásnak akkor van helye, ha a bűncselekmény közvádra üldözendő.
494. § (1) A terhelt bűnösségének bizonyítása a magánvádlót terheli.
497. § (1) Az eljárás feljelentésre indul meg. A feljelentésben elő kell adni, hogy a feljelentő ki ellen, milyen cselekmény miatt és milyen bizonyítékok alapján kéri a büntetőeljárás lefolytatását. A feljelentést a bíróságon kell írásban vagy szóban megtenni, a szóbeli feljelentést jegyzőkönyvbe kell foglalni. (2) A nyomozó hatóság a hozzá érkezett feljelentést az illetékes bíróságnak küldi meg. Az ügyész a feljelentést akkor küldi meg a bíróságnak, ha a vád képviseletét nem veszi át.
498. § Ha a feljelentésből a feljelentett kiléte vagy a bűncselekmény nem állapítható meg, a bíróság felhívhatja a feljelentőt, hogy írásban pontosítsa a feljelentést, előkészítő ülést tarthat, nyomozást rendelhet el.

1999. évi LXIX. törvény a szabálysértésekről (Sztv.)
32. § (1) Szabálysértés miatt - ha a szabálysértést meghatározó jogszabály másként nem rendelkezik - a községi, városi, megyei jogú városi, fővárosi kerületi jegyző jár el.
82. § (1) A szabálysértési eljárás feljelentés, illetőleg a szabálysértési hatóság részéről eljáró személy észlelése vagy tudomása alapján indulhat meg. (2) A feljelentést - ha jogszabály másképp nem rendelkezik - szóban vagy írásban bármely személy vagy szerv megteheti. A szóban tett feljelentést jegyzőkönyvbe kell foglalni. (3) A feljelentésnek az eljárás alá vont személy ismert személyi adatainak megnevezése mellett tartalmaznia kell az elkövetett cselekmény helyének és idejének, továbbá az elkövetés körülményeinek leírását, a bizonyítási eszközök megjelölésével. Amennyiben lehetőség van rá, a bizonyítási eszközöket csatolni kell a feljelentéshez. (4) Az érdemi határozatot az eljárás megindítását követő harminc napon belül kell meghozni. Ha az ügy bonyolultsága vagy más elháríthatatlan akadály indokolja, a szabálysértési hatóság vezetője egy alkalommal az ügyintézési határidőt legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja.
83. § (1) Amennyiben a feljelentés adatai nem adnak elegendő alapot a felelősség megállapítására, illetőleg az eljárás megszüntetésére, a tényállás tisztázása érdekében a szabálysértési hatóság a) felhívja a feljelentőt további adatok közlésére, meghallgatja az eljárás alá vont személyt, szükség esetén a sértettet, a feljelentőt, illetve más, tanúként számba jöhető személyeket; b) szakvéleményt szerez be, meghallgatja a szakértőt, illetve a szaktanácsadót; c) iratokat, tárgyi bizonyítási eszközöket szerez, illetve szereztet be; d) külön jogszabályban meghatározott feltételek alapján más szerveket adatok közlésére hív fel.
84. § (1) A szabálysértési hatóság az eljárást határozattal megszünteti, ha a) a cselekmény nem szabálysértés, vagy azt nem a felelősségre vont személy követte el; b) az eljárás adatai alapján nem állapítható meg szabálysértés elkövetése, az eljárás alá vont személy kiléte, illetve tartózkodási helye és az eljárás folytatásától sem várható eredmény;
157. § (1) Aki a) tízezer forintot meg nem haladó értékre lopást, sikkasztást, jogtalan elsajátítást, orgazdaságot, b) tízezer forintot meg nem haladó kárt okozva bankkártyával visszaélést, csalást, szándékos rongálást, c) tízezer forintot meg nem haladó vagyoni hátrányt okozva hűtlen kezelést követ el, úgyszintén, aki e cselekmények elkövetését megkísérli, százezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható (tulajdon elleni szabálysértés).

11/2000. (II. 23.) BM rendelet az Sztv. végrehajtásáról
22. § (2) Amennyiben a feljelentés megtételekor a szabálysértés elkövetője ismeretlen, az eljárást az ismeretlen személlyel szemben kell megindítani.
24. § (1) A szabálysértési eljárás a szabálysértési számon történő iktatás napjával indul meg.

Megállapított tényállás
A panaszos – a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Rendőr-főkapitányságra, ill. a tiszabői polgármesteri hivatalba is eljuttatott – beadványában sérelmezte, hogy 2003. augusztus 19-én, a háza közelében engedély nélkül tüzet gyújtottak, ami megítélése szerint veszélyeztette az ingatlanát is. Az eset miatt szóban és írásban is feljelentést tett az önkormányzatnál, de intézkedés nem történt.
Beadványa nyomán a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Rendőr-főkapitányság Nyomozó Osztálya vizsgálatot rendelt el, és megállapította, hogy az ügyben gondatlan közveszélyokozás gyanúja miatt nyomozás elrendelése szükséges. A Törökszentmiklósi Rendőrkapitányság 2004. szeptember 28-án ismeretlen tettes ellen nyomozást rendelt el, melynek határidejét a Szolnoki Városi Ügyészség 2004. november 24-én 2005. január 28-ig meghosszabbította. A nyomozás során helyszíni szemlét folytattak, tanúkihallgatásokat végeztek, ill. szakértőt rendeltek ki. A rendőrség a nyomozást 2005. január 28-án kelt határozatával – bűncselekmény hiányában – megszüntette, az igazságügyi tűzvédelmi szakértő szakvéleménye szerint ugyanis a kialakult tűz még közvetett veszélyt sem jelentett a panaszosra vagy más személyekre, ill. a lakóépületre.
Az eljárás során tanúként meghallgatták az önkormányzat jegyzőjét, ill. a szabálysértési főelőadót, akik úgy nyilatkoztak, hogy a tüzet személyesen, közösen oltották el (lábbal eltaposták). Ugyanezt a tájékoztatást adták a megkeresésemre is. A rendőrség ugyanakkor a tanúkihallgatások alapján megállapította, hogy 2003 nyarán legalább két tűzeset történt a panaszos ingatlana melletti területen, a jegyző és a munkatársa pedig nem az eljárás tárgyát képező tűzesetnél voltak jelen.
A panaszos kifogásolta, hogy 2004 áprilisában megrongálták a kerítését, ezért feljelentést tett az önkormányzatnál, de nem történt intézkedés. A rendőrség által megküldött, a Polgármesteri Hivatalban készült jegyzőkönyv tanúsága szerint a panaszos 2004. április 26-án megjelent az önkormányzatnál, és a szabálysértési főelőadónak elmondta, hogy április 23-ról 24-ére virradó éjjel több kerítéslécet elvittek a kerítéséből. A helyszínre kihívott rendőrök azt javasolták, hogy tegyen szabálysértési feljelentést. A jegyzőtől kapott tájékoztatás szerint a panaszosnak a szabálysértési ügyintéző azt a szóbeli felvilágosítást adta, hogy tegyen feljelentést a rendőrségen, mert nem tudta megnevezni az elkövetőket.
A panaszos sérelmezte, hogy 2004. június 24-én az a személy, akivel a tűzgyújtás miatt korábban nézeteltérése támadt, megszorította a karját, és 8 napon belül gyógyuló sérülést okozott neki. Az eset miatt feljelentést akart tenni, de a helyszínen megjelent rendőr látlelet felvételét kérte tőle. A panaszos június 28-án elkészíttette a látleletet, de újabb feljelentést nem tett, mert - állítása szerint - a magánindítvány megtételére nyitva álló határidőről nem kapott tájékoztatást.
A jegyzőtől kapott tájékoztatás, ill. az általa megküldött iratok szerint a panaszos 2004. december 1-én feljelentést tett ismeretlen tettes(ek) ellen a Fegyverneki Rendőrőrsön, mert a kerítéséből két hónap alatt 14 db. akácfa oszlopot tulajdonítottak el. Az ügyben indított nyomozást 2004. december 18-án kelt határozattal – bűncselekmény hiányában – megszüntették, az iratokat pedig 2005. január 10-én megküldték a szabálysértési eljárás lefolytatására hatáskörrel rendelkező hatósághoz, Tiszabő Község jegyzőjéhez. A szabálysértési hatóság 2005. január 12-én kelt határozatában az eljárást megszüntette, mert az eljárás alá vont személy kiléte nem volt megállapítható. A határozat ellen – a kézbesítéstől számított 8 napon belül – a sértett panasszal élhetett.

A vizsgálat megállapításai
A 2003 augusztusi tűzeset bejelentéséről nem áll rendelkezésre írásos dokumentum, ezért az önkormányzati intézkedés elmaradása – bizonyíték hiányában – nem vizsgálható. A kerítés megrongálását ugyanakkor a panaszos dokumentálhatóan – az általa feltételezett elkövetőket megnevezve – bejelentette a szabálysértési hatóságnál, mégsem indult eljárás.
Az 1999. évi LXI. törvény (Sztv.) 82. § (3) bek. szerint a feljelentésnek az eljárás alá vont személy ismert személyi adatainak megnevezése mellett tartalmaznia kell az elkövetett cselekmény helyének és idejének, továbbá az elkövetés körülményeinek leírását, a bizonyítási eszközök megjelölésével. A 83. § (1) bek. szerint a szabálysértési hatóság bizonyítási eljárást folytathat le, ha a feljelentés alapján nem lehet megállapítani a felelősséget, ill. megszüntetni az eljárást. A 11/2000. (II. 23.) BM rendelet 22. § (2) bek. értelmében ha a feljelentés megtételekor a szabálysértés elkövetője ismeretlen, az eljárást ismeretlen személlyel szemben kell megindítani. A szabálysértési hatóságnak ennélfogva - 30 napon belül - le kellett volna folytatnia a szabálysértési eljárást, tulajdon elleni szabálysértés miatt. Amennyiben az eljárás alá vont személy kilétét nem sikerül megállapítani, az eljárást – az Sztv. 84. § (1) bek. b, pontja alapján – meg kell szüntetni.
Az 1998. évi XIX. törvény (Be.) 52. § szerint könnyű testi sértés miatt az eljárásban a vádat – mint magánvádló – a sértett képviseli, az eljárás feljelentésre indul meg. A feljelentést a nyomozó hatóságnak meg kell küldenie a büntetőeljárás lefolytatására illetékes bíróságnak. Az eljárás során a látlelet bizonyítja a sérülés meglétét, ill. gyógytartamát. A panaszos a látlelet felvételét követően akár írásban, akár szóban feljelentést tehetett volna a rendőrségen vagy a bíróságon. Dokumentumok hiányában nem állapítható meg, hogy az intézkedő rendőr adott-e tájékoztatást a magánindítvány előterjesztésének határidejéről vagy sem.
Mindezekre tekintettel vizsgálatom során megállapítom, hogy a jegyző, mint szabálysértési hatóság mulasztása visszásságot okozott a jogállamiság elvéből levezethető tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bek. alapján kezdeményezem a jegyzőnél, hogy az állampolgári bejelentések esetén minden esetben tegye meg a szükséges intézkedéseket, ill. szabálysértési feljelentés alapján határidőben folytassa le a szabálysértési eljárást.
A rendőrség eljárásával összefüggésben alkotmányos jogot érintő visszásságot nem állapítottam meg.

Budapest, 2005. május 31.
Takács Albert sk.