Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3795/2004. számú ügyben

Előadó: Nagy Tiborné
Az eljárás megindulása
Egy üdülőtulajdonos a nagyközségi önkormányzat mulasztásának kivizsgálását kérte a balatonszárszói magaspart omlásával kapcsolatban. Beadványa szerint az önkormányzat „mulasztásával életveszély lehetőségét és súlyos vagyoni károkat idézett elő az ott található ingatlanokban azáltal, hogy a magasfal omlását nem akadályozta, akadályozza meg.”
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján az élethez, a tulajdonhoz, az egészséges környezethez, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog megsértésének gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.
Megkerestem két ízben a belügyminisztert, a Belügyminisztérium önkormányzati helyettes államtitkárát, a Somogy Megyei Közigazgatási Hivatalt, a Belügyminisztérium Településfejlesztési és –üzemeltetési Főosztály Pince- és Partfalveszély-elhárítási Szakértői Bizottságát.

Alkalmazott jogszabályok
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
1990. évi LXV. törvény az önkormányzatokról (Ötv.)
1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről (Étv.)
2000. évi CXXXIII. törvény a Magyar Köztársaság 2001. és 2002. évi költségvetéséről
2002. évi LXII. törvény a Magyar Köztársaság 2003. évi költségvetéséről
2003. évi CXVI. törvény a Magyar Köztársaság 2004. évi költségvetéséről és az államháztartás hároméves kereteiről
2004. évi CXXXV. törvény a Magyar Köztársaság 2005. évi költségvetéséről
2005. évi CLIII. törvény a Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről
12/1977. (III. 30.) MT rendelet a különösen nagy kárt okozó pincebeomlásokkal érintett területeken levő pincékről
104/1998. (V. 22.) Korm. rendelet a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatási igénybejelentéséhez kapcsolódó megvalósíthatósági tanulmány tartalmáról és értékelésének rendjéről
7/2003. (I. 14.) Korm. rendelet társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről
105/2004. (IV. 27.) Korm. rendelet egyes jogszabályok hatályon kívül helyezéséről
9/2005. (III. 11.) BM rendelet a pincerendszerek, természetes partfalak és földcsuszamlások veszélyelhárítási munkálatainak 2005. évi költségvetési támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, felhasználásának és elszámolásának részletes szabályairól
6/2006. (II. 8.) BM rendelet a pincerendszerek, természetes partfalak és földcsuszamlások veszélyelhárítási munkálatainak 2006. évi költségvetési támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, felhasználásának és elszámolásának részletes szabályairól
40/1997. (XII. 21.) KTM rendelet az építésügyi hatósági kötelezési eljárásról
43/1997. (XII. 29.) KTM rendelet az építésügyi bírságról
46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról
47/1997. (XII. 29.) KTM rendelet az építésügyi és a műemlékvédelmi hatósági ellenőrzés részletes szakmai szabályairól
27/1998. (VII. 10.) KTM rendelet a Dunaszekcsői Löszfal Természetvédelmi Terület létesítéséről
2187/1996. (VII. 16.) Korm. határozat a különösen nagy kárt okozó pincebeomlásokkal érintett települések középtávú veszélyelhárítási kormányprogramjáról

A megállapított tényállás
Balatonszárszón, a Gábor Áron és az Esztergom utca közötti magasparti részen 2004. április közepén a partfal több helyen leomlott. Ennek közvetlen kiváltó oka az intenzív csapadékterhelés volt. Azonnali intézkedésként az önkormányzat elkorlátozta a területet. 
A panaszosok kezdeményezésére helyszíni szemlét rendelt el a Somogy Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság vezetője, egyben szakértőt rendelt ki a Magyar Geológiai Szolgálat Dél-dunántúli Területi Hivatalától.
A panaszos ezen kívül a nagyközség polgármesteréhez, a Belügyminisztérium önkormányzati helyettes államtitkárához, a Somogy Megyei Közigazgatási Hivatalhoz, majd ezt követően hozzám fordult.

A vizsgálat megállapításai
A panasztételt követő megkeresésemre a belügyminiszter arról tájékoztatott, hogy a szükséges intézkedések folyamatban vannak: „A panaszos egyéni bejelentését megelőzően Pál Tibor politikai államtitkár úr kezdeményezésére döntöttem arról, hogy a médiákban a balatonszárszói partfalomlással összefüggő elhangzottak a helyszínen vizsgálatra kerüljenek.
Döntésemnek megfelelően a Belügyminisztérium illetékes főosztálya és szakértője, továbbá a Magyar Geológiai Szolgálat képviselője 2004. május 7-én helyszíni szemlét tartott… A helyszíni vizsgálat tapasztalatairól a Településfejlesztési Iroda Pince- és Partfalveszély-elhárítási Szakértői Bizottsága részéről az iroda főosztályvezetője feljegyzésben tájékoztatta a Politikai Államtitkár urat….A panaszos 2004. május 17-én dr. Bujdosó Sándor önkormányzati helyettes államtitkár úrhoz fordult, segítséget kérve az ingatlantulajdonosok tájékoztatása, jogorvoslati lehetőségei, illetőleg a helyi önkormányzat tekintetében a lehetséges intézkedések megtétele érdekében….az ügyben a vizsgálatot lefolytatta, melynek megállapításairól a bejelentőt értesítette…. Egyben a további partfalomlás megakadályozása érdekében javaslattal élt Balatonszárszó polgármesteréhez a csapadékvíz-elvezetési rendszer kiépítését kezdeményezve, valamint tájékoztatást adva az esetleges pályázati lehetőségekről. … a sérelmezett építésügyi hatósági tevékenység vizsgálatára, illetőleg a szükséges szakmai segítség megadására felhívta a Somogy Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét. 
Eljárásunkban figyelemmel kellett lenni arra, hogy a kizárólag magánfél által érvényesíthető jogok tekintetében a hatósági eszközök nem alkalmazhatóak, illetve hogy az önkormányzatok is csak a saját hatáskörükbe tartozó kérdésekben és anyagi lehetőségeik keretei között tehetik meg intézkedéseiket, amely kezdeményezésére sürgető jelleggel hívtuk fel Balatonszárszó Nagyközség Önkormányzatának polgármesterét.”
Ezt követően a BM önkormányzati helyettes államtitkár megkeresésemre közölte: „A Somogy Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője megkeresésemre (mely az Ön részére is megküldésre került) … tájékoztatott a tett intézkedéseiről …, megküldve részemre az elsőfokú építésügyi hatósági jogkört gyakorló Balatonföldvár Nagyközség Önkormányzat polgármesterének … írt, feladatokat meghatározó, illetőleg kezdeményező leveleit. Figyelemmel arra, hogy a partfalomlással kapcsolatos építésügyi hatósági ellenőrzésekről a Közigazgatási Hivatal vezetője által megjelölt tájékoztatási határidő az Ön megkeresésének időszakára esett, ezért felhívtam a Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy az intézkedések végrehajtásáról tájékoztasson… A Közigazgatási Hivatal vezetője … tájékoztatott arról, hogy „Szakértői Bizottság” alakult a balatonszárszói partfalomlás vizsgálatára. Jelentésében kitért egyben a helyszíni szemlék megállapításaira, illetőleg a teljes körű megoldásához szükséges önkormányzati gazdasági feltételek hiányára is… Becsatolta egyben Balatonföldvár Város Önkormányzat címzetes főjegyzőjének intézkedéseiről, az építésügyi hatósági eljárások akadályairól, illetőleg a jogszerű intézkedések megtételéhez szükséges állásfoglalások kialakításának szükségességéről szóló jelentést…. Az építésügyi hatósági ellenőrzések során feltárásra kerültek azok a szabálytalanságok is, amelyek jelentős befolyással voltak a jelenlegi helyzet kialakulására. Különös súllyal említem itt az engedély nélküli építkezéseket. Az elsőfokú építésügyi hatóság a tapasztalt szabálytalanságokkal kapcsolatban az eljárásokat megindította, illetőleg a szabályozási tervhez, az építési engedély nélkül létesített építmények elbontása jogi megítéléséhez szükséges állásfoglalásokat az érintettektől megkérte. A Közigazgatási Hivatal vezetője és köztisztviselői a problémákör kezeléséhez a hatáskörükbe tartozó segítséget megadták, illetőleg a továbbiakban is megadják. Balatonszárszó Nagyközség Önkormányzata tekintetében probléma megoldását segítő kezdeményezések és figyelemfelhívások megtörténtek. Jelzem, hogy azok megvalósítása a helyi önkormányzat mérlegelési jogkörébe tartozó kérdéskörnek minősülnek, így a konkrét végrehajtás befolyásolására, a döntésbe való közvetlen beavatkozásra a fenti intézkedéseken túl lehetőségem nincs.
Várhatóan a lakosság az önkormányzat együttműködésével, illetőleg az építéshatóság hatékony közreműködése eredményeként a partfalomlással érintett ingatlanok statikai helyzete stabilizálódik. 
A fentiekre tekintettel a Belügyminisztérium részéről elrendelt vizsgálat eredményeként tett eddigi intézkedéseket elfogadtam és a balatonszárszói magaspart helyzetét a Somogy Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjének útján továbbra is figyelemmel kísérem. 
Végül megkerestem a közigazgatási hivatalt az építésügyi hatósági eljárások lefolytatásának eredményét kérve. A BM Településfejlesztési és –üzemeltetési Főosztály Pince- és Partfalveszély-elhárítási Szakértői Bizottságát (Szakértői Bizottság) a balatonszárszói leomlási ügyön kívül megkérdeztem arról is, hogy: „…az országban hol vannak hasonló problémák, van-e ilyen országos nyilvántartás, ki felel országosan, és ki az egyes településeken az ilyen jellegű katasztrófahelyzetek kialakulásának megelőzéséért? Ha magántulajdonú területeket érint a veszélyhelyzet, ki kezdeményezi az esetleges építésügyi-vízügyi stb. hatósági eljárásokat? Van-e intézményesített megoldás?”
Egyúttal megkerestem Dunaszekcső település körjegyzőjét, mivel egy korábbi panasz kapcsán felmerült az ottani löszfal omlásának a veszélye is. Kértem, hogy: „…a rendelkezésére álló információkat megküldeni szíveskedjék, különös tekintettel az önkormányzat előtt álló ehhez kapcsolódó feladatokra, pályázatokra, az esetleg már eddig megtett vízügyi-építésügyi hatósági intézkedésekre.”
Megkeresésemre a Szakértői Bizottság tájékoztatott, hogy: „A helyszíni vizsgálat során megállapítható volt, hogy a kérdéses omlásveszélyes magaspart magántulajdonú területen helyezkedik el, közterületet, közintézményt nem veszélyeztet. Megállapítható volt az is, hogy a partfalon bekövetkezett omlások előidézésében, az oda vezetett felszíni vizek és a partfalon található magas faállomány mellett a telektulajdonosok magartásának is szerepe van. 
A pincerendszerek, természetes partfalak és földcsuszamlások okozta veszély-elhárítási munkálatok támogatására fordítható összegről és a felhasználás feltételeiről évenként a költségvetési törvény rendelkezik. Ez évi előirányzatot a törvény az 5. sz. melléklet 15. pontjában 500 M Ft-ban határozta meg. Az előző évi kielégítetlen és a már ez évi igények ezt többszörösen meghaladják. A támogatás igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, felhasználásának és elszámolásának részletes szabályait a 6/2006. (II. 8.) BM rendelet írja elő. Megjelent a Magyar Közlöny 2006. évi 14. számában, a Belügyi Közlöny 5. számában és az Önkormányzatok Közlönye 14. számában, valamint megtalálható a BM honlapján.
A törvényben előírtaknak megfelelően, támogatást az önkormányzatok kizárólag belterületi közterület, önkormányzati, állami vagy (műemléknél) egyházi tulajdonú intézmény védelme, illetve közvetlen életveszély elhárítása esetén igényelhetnek, komplex vizsgálat és éves munkaterv alapján. Megjegyzem, hogy megállapításunk és a katasztrófavédelem és a Geológiai Szolgála területi hivatala által közösen kiadott jegyzőkönyv szerint a szárszói partfalnál közvetlen életveszély nem áll fenn. Mindezeket figyelembe véve a kérdéses partfalvédelme a pincerendszerek, természetes partfalak veszély-elhárítási rendszerében nem támogatható.
A magántulajdonú területen bekövetkezett partfalomlás veszélyelhárítására intézményesített megoldást jelenleg nem ismerünk. Az ingatlan jó karban tartása a tulajdonos feladata, így az erózió elleni védelem, vagy a csapadékvíz elvezetése is. Az önkormányzat feladata a közterület védelme, illetve közszolgáltatások ellátása, így pl. a közterületre már kivezetett csapadékvíz biztonságos elvezetése.
A felszínmozgások veszélyeinek országos vizsgálata és nyilvántartása a Magyar Geológiai Szolgálat feladati közé tartozik. Természetesen a Szakértői Bizottság is találkozott a balatonszárszóihoz hasonló jellegű, magánterületen lévő partfalomlásokkal más településeken is, melyek támogatására nem volt lehetőség, mint pl.: Budaörs, Epöl, Gomba, Pusztafalu településeken található partfalak, illetve azok egyes szakaszain, valamint Kaposvár – Nyugativánfa településen, ahol a szőlő művelésű domboldal partfalak, mint pl.: Tihany, Felsőkopaszhegyi út mentén, valamint Balatonfűzfő és Balatonvilágos települések közötti partfalvonulat egyes szakaszain. 
Megjegyzem, hogy a balatoni mozgásveszélyes magaspartok stabilizálása olyan nagyságrendű beavatkozás igényelnének, ami a jelenleg rendelkezésre álló költségvetési forrásból nem valósíthatók meg, ezért a Nemzeti Fejlesztési Terv II. keretében, a Környezetvédelmi Operatív Programhoz kapcsolódóan, uniós forrásból szeretnénk rá megoldást találni. A projekt előkészítésére tervező céggel, előzetes költség-haszonelemzést készíttettünk. 
A lefolytatott vizsgálatok megállapításairól Önkormányzati Helyettes Államtitkár Úr a panaszos bejelentőt levélben értesítette, valamint javaslattal élt Balatonszárszó polgármesteréhez a partfal stabilizálása érdekében szükségesnek ítélt intézkedések megtételére, valamint tájékoztatta az esetleges pályázati lehetőségekről. A panaszos által sérelmezett építésügyi hatósági tevékenység vizsgálatára, illetőleg a szükséges szakmai segítség megadására pedig felhívta a Somogy Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét.
Ismereteink szerint az elmúlt időszakban az alábbi intézkedésekre került sor.
Az önkormányzat a törvényes jogaival élve, az érintett ingatlantulajdonosokat felszólította a szennyvízhálózatra való rákötési kötelezettségre. 
A felszíni csapadékvíz elvezetésének megoldása érdekében az önkormányzat megrendelésére geotechnikai szakvélemény és vízjogi létesítési engedélyezési terv elkészült. Az önkormányzat és az ingatlantulajdonosok magaspart belterületi csapadékvíz-elvezető társulás létrehozásáról döntöttek. Az előkészítő bizottság elnökét és három tagját az ingatlantulajdonosok közül választották meg.
Balatonföldvár Város jegyzője mint az elsőfokú építési hatóság, építésügyi ellenőrzéseket hajtott végre az érintett területen. 45 esetben került sor hatósági intézkedésre, amit 37 ingatlantulajdonos végrehajtott, 1 tulajdonos bírósági döntést követően teljesítette. 1 tulajdonos határidő-módosítást kért, 6 esetben pedig a hatóság végrehajtási eljárást kezdeményezett.
A partfalon lévő nagy fák kivágására – a gyökérzet meghagyása mellett – az önkormányzat felszólította az ingatlantulajdonosokat, többségük azt végrehajtotta.”
A közigazgatási hivatal vezetője arról tájékoztatott, hogy: „A balatonszárszói magaspart ügyében az építésügyi ellenőrzéseket és intézkedéseket Balatonföldvár Város jegyzője mint kiemelt elsőfokú építésügyi hatóság végezte… Az elsőfokú hatósági döntést követően 32 ingatlanon a tulajdonosok végrehajtották az előírt kötelezettséget, míg 13 esetben fellebbezés nyomán érdemben a másodfokú hatóság döntött.
Hivatalunk döntései ellen 4 esetben közigazgatási peres eljárás indult, melyekben a Somogy Megyei Bíróság a kereseteket elutasította.
A jogerős és végrehajtható másodfokú határozatok tekintetében a tulajdonosok 6 esetben a kötelezettséget önként végrehajtották, 1 esetben a kötelezett határidő-módosítást kért, míg 6 esetben a hatóság végrehajtási eljárást kezdeményezett.
A GEO STAT Mérnöki Szolgáltató és Fővállalkozó Kft-t (Balatonszárszó Nagyközség Önkormányzata megbízásából) a szükséges geotechnikai és talajmechanikai vizsgálatokat és szakvéleményt, valamint a vízrendezési koncepciót elkészítette.
Az ingatlantulajdonosok és az önkormányzati víziközmű-társulás szervezéséről döntött, az előkészítő-szervező bizottság tagjait kijelölték. Elnöke és 3 tagja az érintett ingatlantulajdonosok közül került ki, míg az ötödik tagja Bereck Gyula polgármester lett.
Általánosan megállapítható, hogy az elsődleges – magaspart terhelését növelő építmények bontása – veszélyhelyzet elhárítását szolgáló feladatok nagy része megvalósult, ezzel a magaspart biztonsága stabilizálódhat. A magaspart állapotát elemző és javaslatokat megfogalmazó szakvélemény egyéb beavatkozást nem tart szükségesnek, így a tervezett vízrendezésen túl megerősítésre vagy egyéb stabilizálásra nincs szükség. A továbbiakban a folyamatos ellenőrzés és magaspart indokolatlan terhelésének megakadályozása a feladat. Ebben hivatalunk ezt követően is segítségnyújtással részt kíván venni. A vízrendezéshez szükséges tervek, felmérések elkészültek, a feladatok végrehajtását, koordinálását, illetve partfal omlásának tartós megállítását felügyelő szervezet felállítása, alakulása folyamatban van…
Somogy megye területén a balatonszárszóihoz hasonló magaspart Fonyód és Balatonföldvár területén is található, azonban azok nagy része természetes környezetében (beépítetlenül, ép növénytakaróval) marad fenn. Egyes helyeken a magaspart a 70-es út mellett halad, ahol támfalakkal a szükséges mértékben megerősítésre is kerültek.”
Dunaszekcső körjegyzője az alábbiakat közölte: „A Duna jobb partját kísérő lösz-magaspartok problémája Dunaszekcsőt több mint 4 km hosszon érinti. A település szempontjából ez egyszerre „átok” és kuriózum is egyben. Problémát okoznak a rendszeresen omló, szakadó partfalak, ugyanakkor olyan egyedi természeti jelenség is, amely országos védelmet érdemelt (Dunaszekcsői Löszfal Természetvédelmi Terület 27/1998. (VII. 10.) KTM rendelet).
A dunaszekcsői magaspartokat három jól elkülöníthető egységre lehet bontani, melyek a következők:
- Várhegy,
- 56-os út két oladalát kísérő magaspart,
- Lánka patak és a Diási árok eróziós völgyei. 
A partfalak állékonyságának stabilitásának érdekében az elmúlt időszakokban több erőfeszítést tettünk, melyek közül az alábbiak a legjelentősebbek. Előzetes helyzetfelmérések elvégzése. A település nagy részének csatornázásával a szennyvizek talajba történő, és azt mállasztó beszivárgásának megakadályozása. Dunaszekcső község rendezési tervének és szabályozási előírásainak elfogadása az építkezések hatásainak csökkentése érdekében a magaspartokra. Csokonai, Széchenyi, Jókai, Rév, II. Lajos, Ady E., Petőfi utcákban támfal építés a partoldalak megtámasztására. Semmelweis, Somogyi B. utcákban a veszélyeztetett lakóházak megvásárlása és lebontása.
1991-2002-ig részt vettünk a Pinceveszély Elhárítási Bizottság által kiírt pályázatokon – a szükséges 20 % pályázati önerő biztosításával –, melyek során a veszélyes pincék egy részének megerősítése és tömedékelése megtörtént. 
Sajnos az utóbbi időben önkormányzatunk költségvetése hiánnyal, hitelfelvétellel küszködik, emiatt lelassultak a megelőző és a kárelhárító beavatkozások, ugyanis problémát okoz a pályázatokhoz szükséges saját erő biztosítása. Természetes a megkezdett megelőző intézkedéseket, és az esetlegesen előforduló vis maior jellegű károk elhárítását a jövőben is folytatni kívánjuk a nehéz körülmények ellenére is.”
A konkrét ügyben megállapítottam, hogy a bekövetkezett partfal omlását és a panaszos erre vonatkozó bejelentését követően az illetékes szervek megfelelően jártak el. Az azonnali életveszély-elhárítás szükségességének felderítése, a helyszín vizsgálata, szakértők kirendelése stb. megtörtént. A szükséges hatósági ellenőrzést, a hatósági eljárásokat lefolytatták. 
Azonban azt is megállapítottam, hogy az építési hatósági ellenőrzés és a szükséges eljárások lefolytatása csak a part leszakadását és a felettes szervek intézkedését követően történtek meg. 
Az Étv. 45. § (2)-(3) bekezdése szerint: „(2) Az első fokú építésügyi hatóság az építési munka végzésének ellenőrzésén túl megelőzi, felkutatja, megakadályozza a külön jogszabályban meghatározott építésügyi hatósági engedély nélkül, vagy attól eltérően, és építésügyi engedélyhez nem kötött építési munka esetében az általános érvényű kötelező építésügyi előírások megsértésével (a továbbiakban: szabálytalanul) történő építési tevékenységet, a rendeltetéstől eltérő építményhasználatot. (3) Az építésügyi hatósági ellenőrzést rendszeresen … kell végezni.”
Az építésügyi hatóságnak országosan kötelezőek a megelőző jellegű ellenőrzési feladatai. Különös jelentőségű (lenne) az engedély nélküli építkezések felderítése a Balaton partján, és mindenekfelett a földcsuszamlásoknak fokozottan kitett természetes partfalak területén a szabálytalanságok kiszűrése, megakadályozása. Az eredeti vagy a műszakilag korrekt állapotok helyreállítása, létrehozása. 
A KH tájékoztatása szerint: „… a Gábor Áron utca, a Hunyadi utca (magaspart felső része) és az Esztergom utca (magaspart lába) tekintetében. Előzetes felmérések alapján 86 esetben kellett helyszíni vizsgálatot (felmérés, részletes állapotelemzést) tartani. A helyszíni szemle tapasztalatai alapján a tényleges veszélyhelyzet 45 esetre szűkült, így 45 döntés született az elsőfokú hatóságnál.”
A viszonylag kis területen, nagy számú intézkedést igénylő eljárás azt valószínűsíti, hogy a megelőző jellegű folyamatos ellenőrzés az elsőfokú építésügyi hatóság (Balatonföldvár jegyzője) részéről nem történt meg. Egyúttal azt is, hogy a helyi polgármesteri hivatal sem észlelte – vagy ha észlelte, nem továbbította ezt az ismeretét az építésügyi hatóságnak –, hogy szabálytalan építési tevékenység folyik, illetve a környezetet veszélyeztető állapotok keletkeztek a területen. A helyi viszonyok ismerete elsősorban helyben várható el, és a feltárt előzmények alapján Balatonszárszó polgármestere és hivatala ismerte mind a magaspart instabil voltát, mind az adott területen a csapadékvíz-elvezetés hiányosságait. Fokozott figyelem és szükség szerinti intézkedések kezdeményezése elvárható lett volna, és lenne minden hasonló helyzetben lévő önkormányzat és hivatala részéről.
Megállapítottam, hogy a partfal leszakadását követő eljárások nem, de az azt megelőző intézkedések hiánya visszásságot okozott az érintettek élethez, tulajdonhoz és egészséges környezethez való jogával összefüggésben. Azt is, hogy a mulasztások ismétlődése, illetve változatlansága esetén további visszásság fenyeget. 

Kezdeményezés
Az Obtv. 20. § (1) és 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy a balatonföldvári jegyző mint elsőfokú építési hatóság a jövőben rendszeresen, megelőző jelleggel tegyen eleget az Étv. 45. § (1), (3) bekezdéseiben foglalt kötelezettségének; a balatonszárszói polgármester gondoskodjék arról, hogy hivatala folyamatosan kísérje figyelemmel a partfal állapotát befolyásoló cselekvéseket és történéseket. Az önkormányzat hatáskörébe tartozó – megelőző jellegű – feladatok elvégzésére intézkedjék, a szükséges eljárásokat hivatala kezdeményezze az építési hatóságnál; a közigazgatási hivatal vezetője kísérje figyelemmel az adott terület építésügyi hatósági ellenőrzésének rendszerességét. 
Tekintettel az Ötv. 8. (1)-(2) bekezdésére, a vízrendezés megvalósítására, különösen határidejére, nincs módom kezdeményezéssel élni. [8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás, a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, a köztemető fenntartása, a helyi közutak és közterületek fenntartása, helyi tömegközlekedés, a köztisztaság és településtisztaság biztosítása; gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól; közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában; az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokról való gondoskodás; a közösségi tér biztosítása; közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatása; a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosítása; az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatokban a települési önkormányzat maga határozza meg - a lakosság igényei alapján, anyagi lehetőségeitől függően -, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el.”]
Felhívom azonban Balatonszárszó polgármesterét, hogy az önkormányzat által lehetségesnek ítélt legkorábbi időpontban valósítsák meg a veszélyeztetett terület csapadékvíz elvezetését. Ennek érdekében szíveskedjék jelentésemet a képviselő-testülettel ismertetni.
A konkrét eseten túlmutatóan megállapítottam, hogy az ebben a vizsgálatban feltártak sok vonatkozásban összecsengenek korábbi, a belvíz-, csapadékvíz-elvezetés helyzetéről lefolytatott országos, átfogó vizsgálataimban megállapítottakkal.
Az OBH 2852/1999. és az OBH 2528/2000. számú jelentésemben megállapítottam: „Mindkét átfogó (de más, hasonló tárgyú OBH) vizsgálatban is az ügyek jelentős részére volt jellemző, hogy a településeken egyesek vagy többen szabálytalanul építettek, bontottak, megváltoztatták a terepviszonyokat a saját ingatlanukon vagy a közterületen, amelynek következtében idegen ingatlanon és/vagy közterületen károk keletkeztek. Ezeknek a szabálytalanságoknak némelyike egyszeri, és azonnali károkat okozó. Más esetekben akár évtizedek alatt elkövetett szabálytalanságok hatása adódik össze. Önmagában esetleg csekély jelentőségű szabálytalanságok egymás hatását erősítik, és esetleges, hogy együttesen mikor lépik át a kritikus határt. (Esetleg több év után, rendkívüli esőzéskor stb.) … Figyelembe véve a több évtizedes lemaradást, a rendelkezésre álló eszközök korlátozott voltát stb., ennek a helyzetnek a máról-holnapra való megváltozása nem várható. A szabálytalan építési-bontási tevékenységek … gyakran ezeknek a hiányosságoknak (itt a belvíz-csapadékvíz elvezető mű) és azok hatásának a szakszerűtlen "orvoslására" irányulnak, és a szabálytalankodók saját tulajdonukat kívánják értékesebbé, használhatóbbá stb. tenni, mások kárával nem törődve.
Meghatározó jelentőségű ezért, hogy az önkényes megoldásokat, a szabálytalanságokat a jegyzőnek, mint az építési-út-vízügyi hatóságnak kell(ene) megakadályoznia és helyreállítatnia az eredeti állapotot. Mivel a panaszokat kiváltó helyzet abból is eredhet, hogy az önkormányzat a közszolgáltatást nem kellően biztosítja (mindegy, milyen okból), gyakran a szabálytalankodás ellen sem lép fel hatósági hatáskörében a jegyző. A "jobbítás szándékát", "önvédelmet" stb. értékelnek olyan indokként, amely megszünteti az eljárási kényszert, illetve nem tisztázzák kellően a tényállást, hiszen esetleg saját munkáltatójukat - a helyi önkormányzatot - kellene kötelezni. Más esetben nem ismerik fel, hogy hatósági eszközökkel is élhetnének, illetve kézenfekvőbbnek látszik más, önkormányzati eszközök igénybevétele (kiépíteni valamit …stb.).
A korábban az állam által ellátott, majd ... az önkormányzatokhoz telepített vízgazdálkodási feladatokat ... már az önkormányzatok megalakulása előtt sem kielégítően látta el az állam (és a tanácsok). A belterületi vízrendezéshez és csapadékvíz elvezetéshez szükséges létesítmények hiányoznak, a meglévő létesítmények leromlottak az elmaradt karbantartások miatt. Az építési fegyelem lazulása, az elmaradt hatósági intézkedések következtében több helyen visszafordíthatatlan - vagy csak nagy összegű közpénzek ráfordításával visszafordítható - műszaki állapotok alakultak ki.
A településeken általában az egészséges környezet vízügyi szempontból való biztosítása, a vízkárok elháríthatósága nem megoldott. Ennek oka a települések többségében elsődlegesen a pénzhiány, de az eltérő anyagi helyzetű települések sem feltétlenül helyzetüknek megfelelően látják el vizsgált feladataikat, többnyire elégtelenül…
Mivel az államnak, az önkormányzatoknak e szükséghelyzetben természetesen elsőrendű kötelessége az élet védelme, majd a vagyonbiztonság, a károk enyhítése stb., mindenki hátrányos helyzetbe kerül - önkormányzat, magánszemély -, aki a kötelességeit teljesítette, mert egyenlő elbírálásban részesül azokkal, akik nem. A rendelkezésre álló erőforrások véges volta miatt ugyanis az egy károsult településre, épületre, főre jutható összeg kisebb lesz. Ezért az önhibájukon kívül elháríthatatlan és megelőzhetetlen természeti katasztrófák áldozatává vált emberek hátrányos megkülönböztetése és tulajdonhoz való joguk sérelme is megállapítható.”
Megállapítottam, hogy jelenleg a veszélyelhárításra és megelőzésre „a pincerendszerek, természetes partfalak és földcsuszamlások veszélyelhárítási munkálatainak 2006. évi költségvetési támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, felhasználásának és elszámolásának részletes szabályairól” szóló 6/2006. (II. 8.) BM rendelet (R.) szerint igényelhetnek az önkormányzatok támogatást.
[1. § (1) Támogatást az önkormányzatok kizárólag belterületi közterület, önkormányzati, állami vagy (műemlékeknél) egyházi tulajdonú intézmény védelme, illetve közvetlen életveszély elhárítása esetén igényelhetnek, komplex vizsgálat és éves munkaterv alapján. (4) Támogatás igényelhető a már bekövetkezett károk elhárításához, a káresemények megelőzéséhez, valamint indokolt esetben a veszélyhelyzetet feltáró kutatásra (a továbbiakban: veszélyelhárítás)...
2. § (2) A támogatásban csak a veszélyelhárítási munkálatokhoz a Bizottság által elfogadott költségeinek megfelelő részét saját forrásként biztosító önkormányzatok pályázatai részesülhetnek. A szükséges minimális önrész az önkormányzat előző évi működési kiadásainak arányában:
a) 50 millió Ft-ig 10%;
b) 50-250 millió Ft-ig 20%;
c) 250-1000 millió Ft-ig 30%;
d) 1000 millió Ft fölött 40%.
(3) A települési önrész maximálisan 30%-ának erejéig természetbeni hozzájárulás is elfogadható, amik a következők lehetnek: a védelmi feladatokhoz kapcsolódó, szakértelmet nem igénylő munkavégzés, anyag, szállítás.
3. § (5) A természetes partfalak és földcsuszamlások okozta életveszély elhárítása esetében, a létesítmények fontosságát is figyelembe véve, előnyben kell részesíteni az önkormányzati, állami, egyházi tulajdonú (utóbbi esetben műemléki) belterületi közterületen lévő ingatlanok védelmét. Magántulajdonú ingatlanok életveszély-elhárítása csak az önkormányzati, állami vagy egyházi tulajdonú belterületi ingatlanokkal kapcsolatos pályázati igények kielégítése után fennmaradó összegből támogatható. (6) A pályázatok elbírálásánál - azonos szintű veszélyeztetettség esetén - előnyben részesülnek azon települések pályázatai, amelyek szerepelnek a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 7/2003. (I. 14.) Korm. rendelet mellékletében. (8) Nem nyújtható támogatás, ha a káreseményt maga az önkormányzat okozta, vagy magántulajdonon fennálló közvetlen életveszély esetén azt az önkormányzat, illetve harmadik személy idézte elő. (11) A belügyminiszter sürgős beavatkozást és különös méltánylást igénylő, kellően alátámasztott esetekben a szükséges önrész mértékét - egyedi elbírálás alapján - mérsékelheti.
4. § (1) A támogatás visszatérítési kötelezettség nélküli juttatás.]
Megállapítható, hogy a rendelet alapján hatékony megelőzésre, illetve azonnali helyreállításra nyílik lehetőség, feltéve, ha a biztosított keret elegendő a jogos igények kielégítéséhez, valamint ha az adott önkormányzat képes az önrészt vállalni. 
Az első feltétel – elegendő-e az éves keret – vizsgálatára nincs sem hatásköröm, sem lehetőségem. A másik feltétel vizsgálatához idézek Dunaszekcső körjegyzőjének leveléből.
„Sajnos az utóbbi időben önkormányzatunk költségvetése hiánnyal, hitelfelvétellel küszködik, emiatt lelassultak a megelőző és a kárelhárító beavatkozások, ugyanis problémát okoz a pályázatokhoz szükséges saját erő biztosítása. Természetes a megkezdett megelőző intézkedéseket, és az esetlegesen előforduló vis maior jellegű károk elhárítását a jövőben is folytatni kívánjuk a nehéz körülmények ellenére is.”
Felvetődik a kérdés, függhet-e az emberi élet védelme attól, hogy adott önkormányzat képes-e az előírt önrészt vállalni, vagy sem? Helyes előírások a R. 3. § (5), (6) és (11) bekezdéseiben foglaltak. Tekintve, hogy a jogszabály alapján eleve és elsősorban „közvetlen életveszély elhárítása esetén igényelhetnek” támogatást, szükséges lenne annak megállapítása, mi történik ott, ahol ilyen helyzet bekövetkezik, de az önkormányzat – tényekkel alátámasztottan – képtelen mégoly csekély önrész előteremtésére is. Utalva korábbi vizsgálatomra: „… az államnak, az önkormányzatoknak e szükséghelyzetben természetesen elsőrendű kötelessége az élet védelme, majd a vagyonbiztonság, a károk enyhítése stb…”
Felhívom az önkormányzati és területfejlesztési minisztert, hogy vizsgálja meg, az adott körülmények között milyen lehetőség adódik az önrészt előteremteni képtelen önkormányzatok területén a közvetlen életveszély elhárítására. Esetleg annak árán is, hogy a támogatási keret egy része átalakulna a visszatérítési kötelezettség nélküli támogatásokból ilyen kötelezettséggel terhelt támogatássá annak érdekében, hogy a visszafizetett keretek újból felhasználhatók legyenek.
Az Obtv. 25. §-a alapján felkérem továbbá, vizsgálja meg a R. 3. § (8) bekezdését: „Nem nyújtható támogatás, ha a káreseményt maga az önkormányzat okozta, vagy magántulajdonon fennálló közvetlen életveszély esetén azt az önkormányzat, illetve harmadik személy idézte elő.”
E jogszabályhely szövege szerint ugyanis a harmadik személy által „alábányászott” szomszéd ingatlana nem menthető ebből a keretből, az „alábányászó harmadik személyé” igen; akire rácsúszik a partfal tetejéről a felső szomszéd „harmadik személy” ingatlana, azé nem, akié rácsúszik (az esetleg szabálytalanul építkező) „harmadik személyé” igen.
Fentiekből látható, hogy az idézett szakaszt a célnak és a jogbiztonságnak megfelelően módosítani szükséges.

Budapest, 2006. július 17.

Lenkovics Barnabás sk.