Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3637/2004. számú ügyben

Előadó: dr. Somosi György
A vizsgálat megindulása
A Parlagfűmentes Magyarországért Egyesület beadványában a parlagfű-mentesítés végrehajtásának eredménytelenségét sérelmezte.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján az egészséges környezethez, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás
Az Országgyűlés a parlagfű terjedésének megállítása, illetve termőterületének csökkentése, a pollenszennyezettség jelentős mérséklése és a lakosság egészségi állapotának javítása érdekében a 11/2003. (II. 19.) OGY határozattal létrehozta a „Parlagfűmentes Magyarországért” eseti bizottságot.
A 2004. évi költségvetési törvény a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet költségvetésében 1500 millió forint előirányzatot tartalmaz parlagfű mentesítési feladatokra. Ebből az összegből 500 millió forint a személyi jövedelemadó 1%-ának a parlagfű mentesítésre felajánlott összege, 1000 millió forint pedig a költségvetési támogatásból származó forrás. Az államháztartás egyensúlyi helyzetének javításához szükséges rövid és hosszabb távú intézkedésekről szóló 2050/2004. (III. 11.) Korm. határozatban a Kormány ennek az előirányzatnak egy részét zárolta. Erre tekintettel a mentesítési feladatokra 700 millió forint áll rendelkezésre, amiből 500 millió forint a személyi jövedelemadóból származó összeg, míg 200 millió forint költségvetési támogatás.
A Miniszterelnöki Hivatal Kormányszóvivői Irodája 2004. június 11-én arról tájékoztatta az egyesületet, hogy a rendelkezésre álló 700 millió forint hatékony felhasználását a Kormány megkezdte: 223 millió forint értékben közmunka-program indult. A vissza nem térítendő támogatásra 2004. június 10-ig pályázhattak a kistérségek és önkormányzati közösségek.
A kormányszóvivő megjegyezte, hogy a parlagfűirtás nem a Kormány, hanem a földtulajdonosok feladata, ugyanakkor a kormány támogatást nyújt a mentesítési munkálatok végrehajtásához, folyamatosan ellenőrzi a parlagfűirtást és szükség esetén szankcionálja a mentesítést el nem végző tulajdonosokat.

Az érintett alkotmányos jogok
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. (2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
„Az allergiák számának, dinamikusan növekvő gyakoriságának okait nem találhatjuk meg az örökletes tényezőkben, mert azok hatása lényegesen lomhábban érvényesül. Egy generációváltás idejét 25 évnek számolva, sehogy sem lehet az öröklés az egyedüli oka annak, hogy egyes allergiafajták száma 25 év alatt egyenesen megduplázódott. Ám az allergének sem lehettek a kizárólagos kiváltó okok, még az allergiára hajlamosakban sem, mert a környezeti allergének biológiai változása is sokkal lassabb, mint amilyen tempóban a betegség gyakorisága emelkedett. Kétségtelen, hogy egyre több vegyszert használunk mindennapi életünkben. Az élelmiszer-kereskedelem nemzetközivé válása olyan táplálékokat tesz elérhetővé, amelyeket szüleink legfeljebb csak könyvekből ismertek és vannak olyan pollenek is (mint az unos-untalan emlegetett parlagfű), amelyek még az elmúlt években is tovább terjedtek Magyarországon, egyre magasabb pollenkoncentrációkat eredményezve. Mindez elősegítheti az allergiák terjedését. (…) Az allergének szerepe tehát nélkülözhetetlen a betegség keltésében: ha nem is szorosan, de a betegség kialakulása, kiújulása, fennmaradása a kontaktusok időtartamával és koncentrációjával függ össze: a magas allergénkoncentrációk általában erősebb tüneteket, gyorsabb érzékennyé válást jelentenek. (…) Emellett a környezeti szennyező, károsító tényezők bár önmagukban általában nem allergének, felértékelik az allergént – ugyanolyan erősségű betegséget idéznek elő a szervezetben alacsony koncentrációban is, mint amilyen tüneteket egyébként csak sokkal hosszabb, koncentráltabb kontaktus hozna létre. (…) A pollenek évszázmilliók óta az élővilág részei, legtöbbjükre nem reagál az egészséges szervezet. Az allergiák kialakulásában játszott szerepüket egyrészt az magyarázza, hogy napjainkban egyes allergén növények igencsak elszaporodtak. Magyarországon például a parlagfű mai, közel teljes elterjedtségéhez a megjelenés kezdetétől több mint 100 évre volt szükség. Az iparosodással azonban más is változott, hiszen a sokat vádolt növények maguk is szennyezett környezetben élnek. A tudomány elsősorban a közlekedés, illetve az ipari tevékenységek, a fűtés során termelődő port, dízelkormot, ózont, kéndioxidot és nitrogénoxidokat említi az allergiás panaszokat súlyosbító szennyezőanyagok sorában. (…) megfogalmazódott, hogy az iparosodás – számos tagadhatatlan előnye és nem kevesebb hátránya mellett – az allergiák gyakoribbá válását is elősegítette. (…)
Akiknek már vannak panaszaik, tüneteik, esetleg betegségük hosszabb ideje fennáll, két dologra érdemes figyelniük. Megelőzni az állapot romlását. Ez olyan környezeti hatások csökkentését, ha lehet megszüntetését jelenti, amelyekről általában, de különösen a konkrét esetben tudható, hogy rontják az állapotát. Ide tartoznak az allergének csökkentésének, kerülésének változatos módjai: (…) a pollenterhelés csökkentése gyomirtással.”
„Az allergiás betegek száma Magyarországon is igen gyors ütemben növekszik, amelyben a már kialakult nyugati típusú civilizációnk mellett szerepet játszik a környezeti allergének elszaporodása is. A légúti allergiás körképek fő kórokozója a parlagfű. Térhódítását immunrendszerünk egyensúlyának felborulása mellett elősegítette a természetes környezet harmóniájának megbomlása, a helytelen mezőgazdasági gyakorlat, az elhanyagolt, gyomos területek kialakulása. A parlagfű visszaszorítására komoly erőfeszítések történtek a lakosság, a hatóságok, a sajtó részéről, de amíg egységes fellépés nem történik, addig a betegek számának további növekedése várható. (…) Az Európai Unió összegyűjtötte és kiadta az allergia epidemiológiájára és kóroki tényezőire vonatkozó elérhető ismeretanyagot, az Allergiás betegségek fehér könyvét, melynek alcíme: Az allergiás betegségek mint közegészségügyi probléma. A kiadvány feltárja, hogy az allergiás betegségek számának növekedése az európai országokban is megfigyelt jelenség, és ma már tudjuk, hogy civilizációs ártalomnak is nevezhetjük. Kialakulásában szerepe van a genetikai hajlam és a betegséget közvetlenül kiváltó – a szenzibilizációt okozó – allergén mellett számos környezeti tényezőnek, mely szervezetünk védekező képességét károsítja. (…) A parlagfű virágporszeme óriási mennyiségben száll a levegőben, egy tő 8 milliárd pollent termel, és a szél erősségétől, valamint a felmelegedéstől függ, hogy milyen ütemben történik a szóródás és milyen messze jut el a pollen. (…) Számos epidemiológiai vizsgálat alapján megállapítható, hogy az allergiás betegségek kialakulásában a levegőben szálló allergének mellett más környezeti tényezők is fontos szerepet játszanak. Az ipari és közlekedési eredetű légszennyezők elősegítik az allergia kialakulását, amely tényező ma már szinte közismert.”
„Az allergia a negyedik legfontosabb nem-fertőző betegséggé vált világszerte: az érintettek aránya (nem számolva a gondokban szintén osztozó családtagokat, barátokat, munkatársakat) az iparosodott fogyasztói társadalmakban eléri a 30 %-ot. (…) A parlagfű egyike a legveszélyesebb allergéneknek. Amerikából származik, az egész Földön elterjedőben van, aminek csak a hideg klíma szab határt. Hazánk legveszélyesebb pollenallergia okozója. Mindenütt irtani kell. (…) Irtsa lakóhelyén, munkahelye körül a még virágport nem szóró parlagfüvet: nyírással vagy a tövek kihúzásával. Környezetünk gondozása, rendben tartása csökkenteni fogja a szénanátha előfordulását (is).”
1. Az Országgyűlés a 126/2003. (XI. 21.) OGY határozatban megállapította, hogy „a századforduló után Magyarországon megjelenő parlagfű napjainkra oly mértékben elterjedt, és az 1990-es évek elejétől annyira fertőzötté vált az ország, hogy a döntően parlagfű okozta allergia népbetegséggé vált. Becslések szerint az ország lakosai negyedének okoz vissza-visszatérő problémát. A társadalombiztosítás kiadása az allergiás betegségek kezelésére rendelt gyógyszerek támogatására, a lakossági kiadások, a táppénzes napok megemelkedése és az elmaradt idegenforgalmi bevételek súlyos nemzetgazdasági károkat okoznak. A számított összkárérték igen nehezen megbecsülhető, a szakértői jelentések alapján több tízmilliárd forintra tehető. Az előző kormányok előtt is ismert probléma megoldására elégségesen hatékony intézkedések nem történtek. Az Országgyűlés Környezetvédelmi Bizottságának tájékoztatójában foglaltakat, az allergizáló növények szaporodásának és elterjedésének visszaszorítása, a biológiai allergének koncentrációcsökkentésének elősegítése és a megfelelő életminőséghez szükséges környezeti állapot megőrzése érdekében tett javaslatait nem követték a szükséges hatást eredményező kormányzati intézkedések.”
A mezőgazdasági és egyéb területek parlagfű fertőzöttségéről készült – a beadványhoz mellékelt – összesítés szerint az országban a ténylegesen fertőzött területek nagysága 1998-ban 2 933 584 hektár, 2003-ban 3 356 680 hektár. A potenciálisan fertőzött területek nagysága 4 914 938 hektárról 5 138 277 hektárra nőtt. 2002-ben az ország lakosságának 1,5%-a (155466) regisztrált asztmás beteg, ebben az évben 17192 új bejelentés történt.
2. Az Alkotmánybíróság a 28/1994. (V. 20.) AB határozatban megállapította, hogy „a 996/G/1990. AB határozat értelmében az állam a környezetvédelem elvi alapjainak és módszereinek megválasztásában szabad, s szabad annak meghatározásában is, hogy a környezethez való jog tartalmát adó sajátos állami kötelezettségből milyen konkrét jogalkotási és kormányzati teendők származnak. (ABH 1993, 535.) A környezethez való jog e határozatban megállapított sajátosságaiból következően azonban az állam nem élvez szabadságot abban, hogy a környezet állapotát romlani engedje, vagy a romlás kockázatát megengedje.”
A parlagfű mint a legveszélyesebb pollenallergia-okozó növény folyamatos terjedése a környezet állapotának romlását jelenti.
3. A földhasználó és a termelő köteles védekezni a parlagfű ellen. A növényvédelemről szóló 2000. évi XXXV. törvény felhatalmazása alapján a Kormány megalkotta a növényvédelmi közérdekű védekezés szabályairól szóló 199/2004. (VI. 23.) Korm. rendeletet. Közérdekű védekezést akkor kell elrendelni, ha a földhasználó, illetve a termelő védekezési kötelezettségének az azt elrendelő hatósági határozat ellenére sem tesz határidőre eleget.
Különös érdek fűződik az eljárás gyors befejezéséhez. Ezt szolgálja, hogy a védekezésre kötelező, valamint a közérdekű védekezést elrendelő határozat közszemlére tétel útján is közölhető, továbbá a fellebbezésnek nincs halasztó hatálya. A keresetlevél benyújtásának a határozat végrehajtására halasztó hatálya van, azonban a közigazgatási szerv határozatát a közérdekre, vagy az ügyfél nyomós érdekére tekintettel azonnal végrehajthatóvá nyilváníthatja. (Az Áe. kommentár szerint a közszemlére tétel az érintett államigazgatási szerv hirdető tábláján – általában 15 napig történő – kifüggesztéssel történik meg.)
4. A 126/2003. (XI. 21.) OGY határozat 2. pontja határozza meg a parlagfű elleni védekezés új szempontjait:
a) ne csak növényvédelmi kérdésként, hanem ezzel párhuzamosan környezetvédelmi, környezeti és humán egészségügyi kérdésként szükséges foglalkozni a problémával;
b) a parlagfű elleni védekezés sikeressége érdekében a hangsúlyt az ösztönző módszerek alkalmazására kell helyezni;
c) a kötelezés és szankcionálás hatékony, a növény virágzását, pollentermelését akadályozó megoldásait kell megtalálni;
d) elengedhetetlen az állami szerepvállalás a programok kidolgozásában, a végrehajtás megszervezésében, a civil kezdeményezések támogatásában;
e) nélkülözhetetlen a költségvetési források szükséges nagyságrendű biztosítása és programszerű felhasználása.
Az OGY határozat alapján a tárcaközi bizottság munkájáról a kormánynak minden évben, így 2004-ben is beszámolási kötelezettsége van.
A takarékossági intézkedés részeként végrehajtott zárolás szükségességének és mértékének megítélése nem az országgyűlési biztos feladata. Ezzel kapcsolatban az OGY határozat 2. e) pontjára hivatkozom, amely kimondja, hogy nélkülözhetetlen a költségvetési források szükséges nagyságrendű biztosítása.
Az egészséges környezethez és a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érvényesüléséhez az allergiát okozó parlagfű visszaszorítása is szükséges. Ennek érdekében felkérem a Magyar Köztársaság Miniszterelnökét, hogy a Kormány a megfelelő életminőséghez szükséges környezeti állapot megteremtése érdekében fordítson kiemelt figyelmet a 126/2003. (XI. 21.) OGY számú határozatban foglalt célok következetes és hatékony végrehajtására, a parlagfű elleni védekezés területén megindult pozitív változások folytatására.

Budapest, 2004. október 7.

Lenkovics Barnabás sk.

Melléklet: Jogszabályi háttér
1994. évi LV. törvény a termőföldről
36. § (1) A használó – ha e törvény másként nem rendelkezik, választása szerint – köteles a termőföldet művelési ágának megfelelő termeléssel hasznosítani, vagy termelés folytatása nélkül a talajvédelmi előírásokat betartani (hasznosítási kötelezettség).

2000. évi XXXV. törvény a növényvédelemről
7. § (1) Közérdekű védekezést kell elrendelni, ha a földhasználó, illetve a termelő védekezési kötelezettségének az azt elrendelő hatósági határozat (védekezésre kötelező határozat) ellenére sem tesz határidőre eleget. A közérdekű védekezést külterületen az illetékes Szolgálat, belterületen a települési, fővárosban a kerületi önkormányzat jegyzője rendeli el. A védekezésre kötelező, illetve a közérdekű védekezést elrendelő határozat elleni fellebbezésnek a végrehajtásra halasztó hatálya nincs.
(2) Ha az önkormányzat nem tesz eleget a belterületi földek esetében az 5. §-ban előírt földhasználói kötelezettségének, az illetékes Szolgálat igazgatója elrendelheti a közérdekű védekezést, vagy - annak egyetértésével - kijelölheti a közérdekű védekezés elrendelésére jogosult jegyzőt. A kijelölt jegyző haladéktalanul köteles elrendelni a közérdekű védekezést.
(3) Az erre a célra létrehozott járványelhárítási célkeretből kell biztosítani a közérdekű védekezés végrehajtásának költségeit, amelyet a földhasználó, illetve a termelő a közérdekű védekezést elrendelő hatóság részére köteles megtéríteni, késedelmes fizetés esetén a mindenkori jegybanki alapkamat kétszeresével megnövelt összegben. A földhasználó, illetve a termelő nem fizetése esetén a közérdekű védekezés költségei adók módjára kerülnek behajtásra a minisztérium, valamint a települési önkormányzat költségvetése javára. A költségek behajtásáról az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal gondoskodik.
(4) Erdőterületen a zárlati és a vizsgálatköteles nem zárlati károsítók elleni, természetvédelem alatt álló területen pedig a zárlati károsító okozta fertőzés, illetve járványhelyzet elhárításához, valamint a közérdekű védekezés elrendelését megelőzően külön jogszabályban foglaltak szerinti szakhatóság előzetes hozzájárulását meg kell szerezni.
(5) A védekezésre kötelező, valamint a közérdekű védekezést elrendelő határozat közszemlére tétel útján is közölhető, ha a földhasználó, illetve a termelő lakó- vagy tartózkodási helye, illetve székhelye (telephelye) ismeretlen, vagy a postai küldemény azzal a megjegyzéssel érkezik vissza, hogy a címzett ismeretlen helyen tartózkodik vagy címe ismeretlen.

5/2001. (I. 16.) FVM rendelet a növényvédelmi tevékenységről
2. § (1) A földhasználó és a termelő köteles védekezni, különösen
d) az aranka fajok, a parlagfű és a selyemkóró ellen.
37. § A növényvédelmi tevékenységre vonatkozó jogszabályok betartását az illetékes Szolgálat, illetve a települési önkormányzat jegyzője ellenőrzi. A rendelkezések be nem tartása esetén a Szolgálat, illetve a Tv. 57. §-a szerint a települési önkormányzat jegyzője intézkedést hoz, és a Tv. 60-61. §-a szerint növényvédelmi bírságot szab(hat) ki.

11/2003. (II. 19.) OGY határozat a „Parlagfűmentes Magyarországért” eseti bizottság felállításáról
A parlagfű terjedésének megállítása, illetve termőterületének csökkentése, a pollenszennyezettség jelentős mérséklése és a lakosság egészségi állapotának javítása érdekében
1. Az Országgyűlés eseti bizottságot hoz létre „Parlagfűmentes Magyarországért” névvel (a továbbiakban: Bizottság).
2. A Bizottság célja, hogy Magyarországon rövid időn belül jelentősen csökkenjen a parlagfű termőterülete és ezáltal az általa okozott allergiás megbetegedések, tünetek száma.
3. A Bizottság feladata elvégzése érdekében áttekinti a már megkezdett programokat, a rendelkezésre álló költségvetési forrásokat, a feladathoz rendelkezésre álló jogi felhatalmazásokat. Megvizsgálja a kormányzati és önkormányzati szervek, a civil szervezetek eddigi tevékenységét annak érdekében, hogy eredményes együttműködéssel valósulhasson meg a 2. pontban említett cél elérése. Javaslatot nyújt be az Országgyűlésnek a szükséges intézkedésekről.
4. A Bizottság munkájáról jelentést készít, melyet 2003. szeptember 30-ig terjeszt az Országgyűlés elé. Az Országgyűlés a Bizottság jelentését megtárgyalja, és az e tárgyban hozott határozatában dönt a Bizottság tevékenységének meghosszabbításáról, vagy a Bizottság megbízatásának megszüntetéséről.
5. A Bizottság nyolc tagból áll. A Bizottságba három-három tagot az MSZP, illetve a FIDESZ-MPP; egy-egy tagot az SZDSZ, illetve az MDF képviselőcsoportja delegálhat.
6. A Bizottság elnökének, alelnökének és tagjainak megválasztására a képviselőcsoportok vezetőinek javaslata alapján a Házbizottság terjeszt elő javaslatot az Országgyűlésnek, amiről az Országgyűlés vita nélkül dönt. A Bizottság elnökét a kormánypárti, alelnökét az ellenzéki képviselőcsoportok együttesen jelölik.
7. A Bizottság működésének rendjét a Házszabály vonatkozó rendelkezései alapján maga állapítja meg.
8. A Bizottság feladatának ellátásához szakértőket vehet igénybe. Működésének költségeit az Országgyűlés biztosítja.

46/2003. (IV. 16.) OGY határozat az Egészség Évtizedének Johan Béla Nemzeti Programjáról
Helyzetismertetés:
A magyar lakosság körében az allergiás megbetegedések gyakorisága évről évre emelkedik, a legsúlyosabb problémát a parlagfű pollenje okozza.

Nemzeti Környezet-egészségügyi Akcióprogram
2003-2004-ben megvalósítandó akciók:
7. Felhívás a parlagfű mentesítésre: a PARLAGFŰMENTESÍTŐ HÉT (június utolsó hete) évenkénti megszervezése.
8. A földtulajdonosok, bérlők buzdítása felhívások, szóróanyagok, ismeretterjesztő előadások keretében a folyamatos gyommentesítésre ÁNTSZ megyei parlagfű koordinátorok közreműködésével.
9. Gyors és gyakori információtovábbítás, a pollenhelyzet aktuális és várható alakulásának előrejelzése és ennek közzététele az írott és elektronikus médiában a meteorológiai jelentés részeként.
10. Orvosok, önkormányzatok és társhatóságok rendszeres tájékoztatási formáinak bővítése a parlagfű szezonban.
11. Az ÁNTSZ Aerobiológiai Hálózatának fejlesztése további pollencsapdákkal, a telepítés szakmai feltételeként a fogadókész állomásokon a későbbi személyzet oktatása, szakmai továbbképzése.
12. Az allergiás betegforgalmi adatok rendszeres értékelése.

126/2003. (XI. 21.) OGY határozat a „Parlagfűmentes Magyarországért” eseti bizottság jelentésének elfogadásáról és a szükséges kormányzati intézkedésekről
1. Az Országgyűlés - elfogadva a „Parlagfűmentes Magyarországért” eseti bizottság jelentését - megállapítja:
A századforduló után Magyarországon megjelenő parlagfű napjainkra oly mértékben elterjedt, és az 1990-es évek elejétől annyira fertőzötté vált az ország, hogy a döntően parlagfű okozta allergia népbetegséggé vált. Becslések szerint az ország lakosai negyedének okoz vissza-visszatérő problémát. A társadalombiztosítás kiadása az allergiás betegségek kezelésére rendelt gyógyszerek támogatására, a lakossági kiadások, a táppénzes napok megemelkedése és az elmaradt idegenforgalmi bevételek súlyos nemzetgazdasági károkat okoznak. A számított összkárérték igen nehezen megbecsülhető, a szakértői jelentések alapján több tízmilliárd forintra tehető.
Az előző kormányok előtt is ismert probléma megoldására elégségesen hatékony intézkedések nem történtek.
Az Országgyűlés Környezetvédelmi Bizottságának tájékoztatójában foglaltakat, az allergizáló növények szaporodásának és elterjedésének visszaszorítása, a biológiai allergének koncentrációcsökkentésének elősegítése és a megfelelő életminőséghez szükséges környezeti állapot megőrzése érdekében tett javaslatait nem követték a szükséges hatást eredményező kormányzati intézkedések.
2. Az Országgyűlés új megközelítést tart szükségesnek a parlagfű elleni küzdelemben:
a) ne csak növényvédelmi kérdésként, hanem ezzel párhuzamosan környezetvédelmi, környezeti és humán egészségügyi kérdésként szükséges foglalkozni a problémával;
b) a parlagfű elleni védekezés sikeressége érdekében a hangsúlyt az ösztönző módszerek alkalmazására kell helyezni;
c) a kötelezés és szankcionálás hatékony, a növény virágzását, pollentermelését akadályozó megoldásait kell megtalálni;
d) elengedhetetlen az állami szerepvállalás a programok kidolgozásában, a végrehajtás megszervezésében, a civil kezdeményezések támogatásában;
e) nélkülözhetetlen a költségvetési források szükséges nagyságrendű biztosítása és programszerű felhasználása.
3. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy 2003. december 31-ig hozzon létre a parlagfű elleni védekezés összehangolására tárcaközi bizottságot, amely az ország területére - a „Parlagfűmentes Magyarországért” eseti bizottság munkáját figyelembe véve - egységes intézkedési tervet készít, megyei szinten is koordinációs feladatokat lát el. A tárcaközi bizottság munkájáról - az évi felkészülésről és az előző év eredményeiről - a Kormány minden év március 31-éig beszámol az Országgyűlésnek.
4. A közérdekű védekezés végrehajtása érdekében a 2004. évi költségvetési törvényben 1,5 milliárd forint kerül elkülönítésre a következő megosztás szerint: az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium fejezetében 400,0 millió forint, a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium fejezetében 400,0 millió forint, a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium fejezetében 400,0 millió forint és a Belügyminisztérium fejezetében 300,0 millió forint.
5. A „parlagfű-mentesítésre, a népegészségügyi program feladatainak támogatására” felajánlott személyi jövedelemadóból származó 1% döntő része parlagfű-mentesítésre kerül felhasználásra.
6. Az Országgyűlés a „Parlagfűmentes Magyarországért” eseti bizottság munkáját befejezettnek tekinti.

132/2003. (XII. 11.) OGY határozat a 2003-2008. közötti időszakra szóló Nemzeti Környezetvédelmi Programról
2.1.7. Emberi egészség és környezeti hatások
A 90-es évek gazdasági szerkezetváltása számos település levegőszennyezettségének csökkenését eredményezte, amelynek pozitív egészségügyi hozadéka a statisztikai elemzésekből világosan látható. Emellett sajnos - a világtendenciához hasonlóan - hazánkban is folyamatosan nő az allergiás, asztmás betegek száma. A nyilvántartott szénanáthás betegek száma az elmúlt tíz évben megtízszereződött, míg az asztmásoké háromszorosra nőtt. Magyarországon különösen nagy környezet-egészségügyi kihívás a rendkívül erősen allergizáló pollent termelő parlagfű (Ambrosia elatior) által borított területek aggasztó nagysága (2001. évi gyomfelvételezés alapján az összesen 4 millió ha szántóföldi területből 700 ezer hektár nagyon erősen fertőzött). A legmagasabb napi parlagfűpollen-koncentrációt Debrecenben mérték (1419 pollenszem/m3). Növekvő parlagfűpollen-koncentrációt észleltek Miskolc térségében is, amely eddig parlagfűmentes északi országrésznek számított.