Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 3575/2004. számú ügyben

Előadó: dr. Budai Andrea
Az eljárás megindulása:
A panaszos beadványában sérelmezte, hogy állattartással kapcsolatos bejelentésére Budapest, XVIII. kerület Pestszentlőrinc-Pestszentimre Önkormányzata nem tájékoztatta, hogy az eljárás illetékkötelezettséget von maga után. Sérelmezte továbbá, hogy a polgármesteri hivatal nem szerez érvényt az őt is érintő állattartással kapcsolatban született határozatának.
A panasz alapján felmerült a jogbiztonsághoz és tisztességes eljáráshoz, valamint a jogorvoslathoz való jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény alapján vizsgálatot indítottam, és tájékoztatást kértem az érintett önkormányzat jegyzőjétől.

Érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.

Alkalmazott jogszabályok
A 1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.) (Hatályos 2005. november 1-ig )
1. § (6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja. (3) E törvény alkalmazása szempontjából államigazgatási ügy minden olyan ügy, amelyben a közigazgatási szerv az ügyfelet érintő jogot vagy kötelességet állapít meg, adatot igazol, nyilvántartást vezet, vagy hatósági ellenőrzést végez.
90. § (1) A közigazgatási szerv annak a magánszemélynek, aki kereseti, jövedelmi és vagyoni viszonyai miatt az eljárási költséget vagy egy részét nem képes viselni, jogai érvényesítésének megkönnyítésére teljes vagy részleges költségmentességet engedélyezhet. A költségmentességhez alapul szolgáló feltételek megváltozása esetén a költségmentesség módosítható vagy visszavonható. (2) A költségmentesség az illeték és az eljárási költség viselése alóli mentességet jelenti. (3) A költségmentesség hatálya a kérelem előterjesztésétől kezdve az eljárás egész tartamára és a végrehajtási eljárásra terjed ki.

Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (Itv.)
28. § (1) Az államigazgatási eljárási cselekményért e törvényben megállapított illetéket kell fizetni.
29. § (1) Az első fokú államigazgatási eljárásért - ha e törvény melléklete másként nem rendelkezik - 2000 forint illetéket kell fizetni (általános tételű eljárási illeték).
31. § (1) Az államigazgatási eljárási illetéket az eljárás kezdeményezésekor az köteles megfizetni, aki az eljárás megindítását kéri. Az egyes államigazgatási eljárások külön illetéke tekintetében e törvény melléklete eltérően rendelkezhet.
34. § (1) Az államigazgatási eljárási illetéket az eljárás megindításakor illetékbélyeggel az eljárást kezdeményező iraton kell megfizetni, kivéve, ha jogszabály más fizetési módot ír elő vagy enged meg. (2) Ha az ügyfél a kérelmet közvetlenül nyújtja be vagy terjeszti elő, de az illetéket nem fizette meg, őt az illeték megfizetésére azzal kell figyelmeztetni, hogy ha azt 8 napon belül nem fizeti meg, a 82. §-ban említett mulasztási bírságot is meg kell fizetnie. (3) A beadvány postai úton történő előterjesztése esetén az ügyfelet az illetékfizetésre ugyancsak postai úton figyelmeztetni kell azzal, hogy ha az illetéket és a felhívás postaköltségét - e címen 200 forintot - 8 napon belül a válasz-levelezőlapon nem fizeti meg, az illetéken és a felhívás költségén felül a 82. §-ban említett mulasztási bírságot is meg kell fizetnie. A felhívás kibocsátása, illetőleg az illetékfizetés elmulasztása az üggyel kapcsolatos érdemi eljárásnak nem akadálya. (4) A (2) bekezdés szerinti figyelmeztetés megtörténtét, illetőleg a (3) bekezdés szerinti felhívás elküldését az iraton fel kell jegyezni, illetőleg az ügyféllel igazoltatni kell. (5) Ha az ügyfél a felhívásnak határidőben nem tesz eleget, az illetékhiányról leletet kell készíteni. A lelet alapján az illetéket, a felhívás költségét és a mulasztási bírságot az illetékes illetékhivatal (96. §) írja elő.

Az állatok tartásáról szóló 21/2004. (IV. 30.) számú helyi önkormányzati rendelet
12. § (5) b.) Az ebet közterületen, az épületek közös használatú helyiségeiben és területein, több lakásos lakóház közös használatú udvarán kettő méternél nem hosszabb pórázon, a harapást vagy marást kizáró módon kell vezetni.

Az Állategészségügyi Szabályzat kiadásáról szóló 41/1997.(V. 28.)FM. rendelet
213. § (4) Az ebtulajdonos (ebtartó) köteles: a) minden három hónaposnál idősebb ebet - a tudományos-kutatási és laboratóriumi vizsgálati célból tartott állatok kivételével - veszettség ellen beoltatni az alábbiak szerint: 1. a három hónapos kort elérteket 30 napon belül, 2. az első oltást követően 6 hónapon belül, 3. ezt követően évenként; b) az eboltási könyvet megőrizni, azt az oltás elvégzését ellenőrző hatósági állatorvos vagy rendvédelmi szerv felszólítására bemutatni, illetve tulajdonátruházás esetén az új tulajdonosnak átadni;

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai
A panaszos a polgármesteri hivatal ügyfélszolgálati irodáján 2003. október 6-án iktatott beadványában panasszal élt a szomszédságában tartott rottweiler fajtájú eb tulajdonosával szemben ebtartási szokásai miatt. A Közigazgatási és Hatósági Iroda az állattartás körülményeit a 11/2000. (IV. 1.) önkormányzati rendeletben foglaltak alapján kivizsgálta, és a 2003. december 8-án kelt 25-1611/3/2003. számú határozatban az ebtulajdonost a következőkre kötelezte: „A tulajdonos az ebet közterületen csak erős pórázon vagy marás lehetőségét kizáró módon vezetheti; a tulajdonos köteles az eb köz-vagy magánterületre való kijutását az ingatlanról megakadályozni, ha ez nem lehetséges az ebet kenelbe kell zárni; továbbá az eb tulajdonosa köteles az ebet úgy tartani, hogy az környezetben élők testi épségét és egészségét, nyugalmát ne veszélyeztesse, anyagi kárt ne okozzon.”
2003. december 8-án a polgármesteri hivatal a panaszost írásban felszólította, hogy az Itv. 29. § (2) bekezdésében meghatározott általános tételű eljárási illetéket 8 napon belül fizesse meg. A panaszos 2003. december 15-én kérte az illeték elengedését arra hivatkozva, hogy őt a beadványa benyújtásakor az ügyfélszolgálati irodán senki nem tájékoztatta arról, hogy bejelentése államigazgatási eljárást von maga után és illetékköteles. Az eljáró hatóság a panaszos kérelme alapján felkérte a társhatóságot (adócsoport), hogy a panaszosnál készítsen környezettanulmányt annak érdekében, hogy az Áe. 90. §-ára tekintettel döntést hozhasson a költségmentesség ügyében. A környezettanulmányt a hatóság nem készítette el, mert a panaszos közölte, hogy nem a szociális körülményei miatt kérte az illeték elengedését. A adóhatóság 2004. február 16-án kelt levelében tájékoztatta a panaszost az illeték megfizetésének alapjáról, valamint a költségmentesség megadásának jogszabályi feltételeiről. Ugyanezen a napon került sor az illetékkel kapcsolatos lelet elkészítésére és annak Budapest Főváros Főpolgármesteri Hivatal Fővárosi Illetékhivatalhoz való megküldésére. A panaszos - az illetékhivatal igazolása szerint - az illetéket és a mulasztási bírságot 2004. május 17-én megfizette.
Eljárási illetéket az államigazgatási szervek és a bíróságok eljárásáért, illetve eljárási cselekményeinek igénybevételéért kell fizetni, melyek a különböző hatósági, bírósági eljárással felmerülő költségek ellentételezésére szolgálnak. Az eljárási illetékkötelezettség az eljárás megindításakor, az eljárás megindítására irányuló kérelem előterjesztésekor keletkezik. Az illetékfizetési kötelezettség az eljárás eredményétől függetlenül terheli az eljárás kezdeményezőjét, azaz a kérelem elutasítása vagy kedvezőtlen elbírálása sem jelent mentesítést az illeték megfizetése alól. A 2005. november 1-jéig hatályos államigazgatási eljárásról szóló törvény szerint ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont az ügyre vonatkozó körülményekről, tényekről a legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szervnek az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatnia kell. Tehát az eljáró szerv kötelessége az ügyfél tájékoztatása és figyelmeztetése, az illeték lerovására való felhívással. 
A polgármesteri hivatal azzal, hogy az államigazgatási eljárás kezdeményezésére való kérelem alapján az eljárást megindította, de a panaszost nem tájékoztatta illetékfizetési kötelezettségéről, visszásságot okozott a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével, ezen belül a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben.
Megállapítottam azt is, hogy az önkormányzat mulasztást követett el akkor is, amikor a költségmentességi kérelemről nem határozati formában döntött, hanem a panaszost levélben tájékoztatta annak tárgyában. A polgármesteri hivatal ezen eljárása visszásságot okozott a jogbiztonság követelményével, a tisztességes eljáráshoz, továbbá a jogorvoslathoz való joggal kapcsolatban is. Ez utóbbit az okozta, hogy a polgármesteri hivatal határozat hiányában megfosztotta a panaszost a jogorvoslati lehetőségétől.
A panaszos beadványában sérelmezte továbbá, hogy a 2003. december 8-án született, 25-1611/2003. számú határozat ellenére a szomszédja kutyája „továbbra is szabadon jár néha az utcán”. Megállapítottam, hogy megkeresésemre a polgármesteri hivatal 2004. november 25-én, illetve 2005. május 26-án helyszíni szemlét tartott az ügyben, de a panaszos állítása, miszerint az eb őrizetlenül, póráz és szájkosár nélkül tartózkodna az utcán, nem bizonyosodott be. Nem állapították meg azt sem, hogy az eb tulajdonosa nem tartotta be az állatok tartását szabályozó önkormányzati rendeletet.

Kezdeményezés
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szól 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Bp. XVIII. kerületi jegyzőt, hogy a jövőben fokozottan ügyeljen - és erre a munkatársait is figyelmeztesse - a jogszabályból adódó ügyfél tájékoztatási kötelezettségükre, illetve a jogorvoslati jog biztosítása érdekében döntésüket a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény szabályai szerint hozzák meg.

Budapest, 2005. december 13.

Takács Albert sk.