Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 3573/2004. sz. ügyben

Előadó: dr. Gubucz Ágnes
Az eljárás megindulása
A panaszos az Országgyűlési Biztosok Hivatalához benyújtott beadványában sérelmezte, hogy 2004. január 12-én a Szeged Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Gyámhivatalához (a továbbiakban: szegedi gyámhivatal) előterjesztett írásbeli kérelmére, melyben fia gondnokául való kirendelését kérte, nem kapott választ.
A panasz nyomán felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogállamiság elvéből eredő tisztességes eljáráshoz, valamint az 57. § (5) bekezdésében deklarált jogorvoslathoz való jogok sérelmének a gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam. 
A szegedi gyámhivatal vezetőjétől a beadványban foglaltakkal kapcsolatban tájékoztatást, valamint a keletkezett dokumentumok másolatának a megküldését kértem.

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
2. § (6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül - kiskorú ügyfél esetében soron kívül, de legkésőbb tizenöt napon belül - kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. (5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
124. § (1) Az eljárásra annak a települési önkormányzatnak a képviselő-testülete, jegyzője vagy az a gyámhivatal (a továbbiakban: eljáró szerv) illetékes, amelynek területén a) a gyermek szülői felügyeletet gyakorló szülőjének, gyámjának,

A tényállás és a vizsgálat megállapításai 
A rendelkezésemre bocsátott iratok szerint a panaszos 2004. január 12-én kelt, a gyámhivatalhoz előterjesztett beadványában - többek között – a következő szerepel: „Én az édesanya - semmilyen kizáró okot nem tudok - szeretnék a fiam gondviselője, szükség esetén gondnoka lenni.”
A szegedi gyámhivatal vezetőjének tájékoztatása szerint a beadványból nem derült ki világosan, hogy a panaszos kérelme mire irányul, szükség volt annak pontosítására, ezért megkereste a panaszos lakóhelye szerint illetékes Makó Város Polgármesteri Hivatal Gyámhivatalát (a továbbiakban: makói gyámhivatal) és kérte, hogy a panaszost nyilatkoztassák kérelmével kapcsolatban. Az iratok szerint a megkeresésre - a beadvány benyújtását követő négy hónap múlva - 2004. május 17-én került sor. Ezt megelőzően semmilyen eljárási cselekményt nem végeztek, az ügyintézési határidőt nem hosszabbították meg, illetve az ügyintézés elhúzódásáról a panaszost nem értesítették. Nem értesítették arról sem a panaszost, hogy meghallgatása végett megkeresték a makói gyámhivatalt. A panaszost a makói gyámhivatalnál 2004. június 9-én hallgatták meg. 2004. június 3-án a szegedi gyámhivatal - a panaszos kérelme tárgyában - meghallgatta fia édesapját, aki a gondnoki tisztet is ellátja. A meghallgatás során a gondnok kijelentette, hogy tiltakozik a panaszos gondnokként történő kirendelése ellen. A gyámhivatal a gondnokoltat nem hallgatta meg. Ezt követően a szegedi gyámhivatal a panaszos kérelméről határozatot nem hozott, és értesítést sem küldött arról, hogy kérelmének az elbírálása mikorra várható.
Megállapítottam, hogy az eljárás indokolatlanul késedelmes megkezdésével, az ügyintézési határidő jelentős túllépésével a szegedi gyámhivatal a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz főződő jog sérelmét okozta. Az érdemi döntés, határozat meghozatalának elmulasztása, - a már említett alapjogon túlmenően - a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben is visszásságot keletkeztetett.
A makói gyámhivatal a panaszos meghallgatása után - 2004. június 9-én - tájékoztatta a szegedi gyámhivatalt, hogy a panaszos fiának, a Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal lakcímnyilvántartása alapján, állandó bejelentett lakcíme Makón - a panaszos állandó lakcímén - van. A gondnok 2004. június 3-án, a szegedi gyámhivatalnál jegyzőkönyvbe foglalt nyilatkozata szerint a gyermek anyja jogellenesen járt el, amikor a gondnokoltat saját lakcímére jelentette be, kérte, hogy a makói gyámhivatal tegyen feljelentést a panaszos ellen. A szegedi gyámhivatal illetékességének hiányára való hivatkozással 2004. július 7-én kelt határozatával az ügy iratait az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező makói gyámhivatalhoz áttette. A szegedi gyámhivatal eljárása ugyan jogszerű volt, de semmiképpen sem szolgálta a gondnokolt érdekét. A gondnokolt életvitelszerűen édesapjánál (gondnokánál) lakik. A gondnok számára nehézséget jelenthet, ha gondnokoltja ügyeit nem a lakóhelye szerint illetékes gyámhivatalnál kell intéznie.
Megállapítottam, hogy a szegedi gyámhivatal a gondnokolt érdekeinek és tényleges tartózkodási helyének vizsgálata nélkül – pusztán a bejelentett lakcím alapján – tette át az iratanyagot a makói gyámhivatalhoz, mely intézkedésével ismételten visszásságot okozott a jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő joggal összefüggésben
A fentiek alapján az Obtv. 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján 
- Szeged Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Gyámhivatalának vezetőjénél kezdeményezem, hogy a jövőben a gyámhivatal eljárási cselekményeit a beadványok iktatását követően haladéktalanul kezdje meg, érdemi döntését a rendelkezésére álló ügyintézési határidőn belül hozza meg, ha ez nem lehetséges, a határidőt hosszabbítsa meg, erről az ügyfelet írásban értesítse; eljárási cselekményeknél a vonatkozó jogszabályi előírások, és a gondnokolt érdekeinek a figyelembevételével járjon el;
- Makó Város Polgármesteri Hivatal Gyámhivatalának vezetője tegye meg a szükséges intézkedéseket - a gondokolt érdekeire, valamint az egyszerűbb és könnyebb ügyintézésre tekintettel - annak érdekében, hogy a gondnokolt állandó bejelentett lakcíme megegyezzék tartózkodási helyével.

Budapest, 2004. november 12.
                                                   Takács Albert sk.