Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3564/2004. sz. ügyben

Előadó: dr. Gáspárné dr. Pere Katalin
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában azt sérelmezi, hogy a Bács-Kiskun Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság bajai kirendeltsége (továbbiakban: Kirendeltség) 2004. május 26-án a rendszeres szociális járadéka visszavonásáról hozott határozatot. A határozat indokolása szerint az igénylést megelőző utolsó jogviszonya őstermelői jogviszony volt, mely nem jogosította ellátásra, és azt jogtalanul vette igénybe, mely visszakövetelhető.

Érintett alkotmányos jogok
A tisztességes eljáráshoz való jog [Alkotmány 2. § (1)]
A szociális biztonsághoz való jog [Alkotmány 70/E. § (1-2) bekezdés]

Alkalmazott jogszabályok
A megváltozott képességű dolgozók foglalkoztatásáról és szociális ellátásáról szóló 8/1983. (VI. 29.) EüM-PM együttes rendelet (Rehab.R.)
A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (Tny.) és a végrehajtására kiadott 168/1997. (X. 6.) Kormányrendelet (R.)

Megállapított tényállás
A panasz alapján felmerült a tisztességes eljáráshoz, valamint a szociális biztonsághoz való alkotmányos jog sérelmének gyanúja, ezért vizsgálatot tartottam szükségesnek. A vizsgálat lefolytatásához a szükséges iratokat a Bács-Kiskun Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság Kirendeltsége bocsátotta rendelkezésemre.
A panaszos 2002. október 21-én benyújtott rendszeres szociális járadék igényét a Kirendeltség az 1-05976/2002/0005. számú határozatával bírálta el. A folyósítás kezdő időpontja 2002. április 1-jétől, 6 hónapra visszamenőleg.
A 8/1983. (VI. 29.) EüM-PM együttes rendeletben előírt jogosultsági feltételek megléte mellett a 19. § (1) bekezdés szerint arról a nem rehabilitálható, megváltozott munkaképességű dolgozóról, akinek munkaviszonyát, szövetkezet tagsági viszonyát (a továbbiakban: munkaviszonyát) megszüntetik, illetőleg a mezőgazdasági szövetkezet tagjaként a közös munkában a megváltozott munkaképessége miatt nem tud részt venni, és öregségi, rokkantsági nyugdíjra, baleseti rokkantsági nyugdíjra, öregségi vagy munkaképtelenségi járadékra, növelt összegű öregségi, illetőleg munkaképtelenségi járadékra nem jogosult – ideértve a külföldön szerzett jogosultságot is – rendszeres pénzbeli ellátás útján kell gondoskodni.
A fenti rendelet az őstermelőkre nem terjed ki.
A panaszos azonban a 2002. október 30-án saját kezűleg kitöltött és aláírt nyilatkozat nyomtatvány 2. és 3. kérdésére „őstermelői igazolvánnyal rendelkezik-e, rendelkezett-e?” nemmel válaszolt.
Mivel panaszos 1947. április 23-án született, a reá irányadó korhatárt megelőzően 5 évvel, 2004. május 13-án átmeneti járadék iránti igényt terjesztett elő a Kirendeltségen. Az ekkor kitöltött nyomtatványon azonban a panaszos úgy nyilatkozott, hogy őstermelői igazolvánnyal rendelkezett, melyet 2004. március 31-én adott le.
A fentiek alapján rendelkezett a kirendeltség 2004. május 26-án az 1-02886/2004/0006. számú határozatával a rendszeres szociális járadék visszavonásáról. A határozat indokolása szerint a 8/1983. (VI. 29.) EüM-PM együttes rendelet 19. § (1) bekezdése szerint a rendelet hatálya az egyéni vállalkozókra, járulékfizető szakszövetkezeti tagokra, egyéni gazdálkodókra, őstermelőkre nem terjed ki.
Mivel igénylő utoljára őstermelői igazolvánnyal rendelkezett, ezért a fent hivatkozott rendelet értelmében a rendszeres szociális járadék nem illette volna meg.
A Tny. 84. §(1) bekezdése értelmében az, aki az ellátást jogalap nélkül vette fel, köteles azt visszafizetni, ha erre a felvételtől számított kilencven napon belül írásban kötelezték.
A (2) bekezdés szerint a (1) bekezdésben meghatározott idő elteltével jogalap nélkül felvett nyugellátást attól lehet visszakövetelni, akinek az ellátás felvétele felróható.
A Tny. 93. § (1) bekezdése szerint a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv követelését öt éven belül érvényesítheti.
Jelenleg a panaszos 2004. május 1-jétől átmeneti járadékban részesül a korábban megszerzett 26 év szolgálati idő és az igény benyújtását megelőzően szerzett, a jogosultságát megalapozó 1 hónapos jogviszony alapján.

A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat eredményeként alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot nem állapítottam meg. A Kirendeltség jogszerűen járt el, amikor a panaszos nyilatkozata alapján jogtalanul megállapított rendszeres szociális járadékát megszűntette és megállapította a visszafizetési kötelezettséget. Az ügy összes körülményeire, valamint arra is tekintettel, hogy a panaszos férje is nyugdíjas kezdeményezem, hogy a kirendeltség vezetője a Tny. 94. § (1) bekezdésben biztosított jogánál fogva vizsgálja meg a méltányosság alkalmazásának lehetőségét.

Budapest, 2004. augusztus 6.

Lenkovics Barnabás sk.