Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 2847/2004. sz. ügyben

Előadó: dr. Szécsi Mária
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy az Oktatási Minisztériumhoz 2002. november 18.–án benyújtott, de a Fővárosi Bírósághoz címzett keresete alapján – amelyben a diplomája honosításának elutasításáról hozott határozat megváltoztatását kérte – semmilyen intézkedés nem történt, és nem kapott tájékoztatást sem az ügyben.
A tisztességes eljáráshoz és a jogorvoslathoz való alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanúja miatt az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) alapján vizsgálatot indítottam. Az ügyben tájékoztatást kértem az oktatási minisztertől.

Az érintett alkotmányos jogok
A jogállamiságból fakadó tisztességes eljáráshoz való jog, a jogbiztonság követelménye (Alk. 2. § (1) bek.)
A jogorvoslathoz való jog (Alk. 57. § (5) bek.)

Alkalmazott jogszabály
A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 99. §, 330. §
A postáról szóló 2003. évi CI. törvény 3. § 10. pont
A postai szolgáltatások ellátásáról és minőségi követelményeiről szóló 79/2004. (IV. 19.) Korm. r. 29–30. §

A megállapított tényállás
A panaszos a panaszához mellékelt postai bizonylat szerint a 2002. szeptember 16.–án kelt másodfokú elutasító határozat elleni keresetét a bírósághoz címezve, de a minisztériumba előterjesztve október 18.–án nyújtotta be.
Az Oktatási Minisztérium közigazgatási államtitkárától kapott válasz szerint a panaszos keresete – ügyintézői mulasztás következtében – nem került szabályszerűen áttételre a Fővárosi Bírósághoz. Az ügyben a minisztérium meghatalmazottjaként eljáró ügyvéd ugyanis a keresetet postai úton, de nem tértivevényes ajánlott levélként továbbította. A Fővárosi Bíróságon a kereset nem volt érkeztetve, illetve ott nem került iktatásra.
A közigazgatási államtitkár megkeresésemre adott válasza szerint a jogsértés orvoslására soron kívül intézkedett úgy, hogy a keresetlevelet újból beadták azzal a nyilatkozattal, hogy a kereset bírósághoz való érkezésének késedelme a keresetet benyújtó terhére nem róható. Erről haladéktalanul tájékoztatták a panaszost is.
A minisztériumtól kapott szóbeli információ szerint a bíróság a keresetet befogadta, a tárgyalást 2004. november 24.–re kitűzte.
A panaszos törvénysértőnek tartja, hogy a külföldön megszerzett szakképzettségét magyar szakképzettségnek az oktatási miniszter jogerős határozatában nem ismerte el.

A vizsgálat megállapításai
A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 330. § (1) bekezdése szerint: „A keresetlevelet az elsőfokú közigazgatási határozatot hozó szervnél vagy az illetékes bíróságnál a felülvizsgálni kért határozat közlésétől számított harminc napon belül kell benyújtani. Az elsőfokú közigazgatási szerv a keresetlevelet – az ügy irataival együtt – nyolc napon belül köteles a bírósághoz továbbítani.”
Az, hogy az Oktatási Minisztérium nem gondoskodott arról, hogy a panaszos keresete ellenőrizhetően tértivevénnyel igazolhatóan eljusson a Fővárosi Bírósághoz, visszásságot okozott a panaszosnak a tisztességes eljáráshoz, továbbá a jogorvoslathoz való alkotmányos jogával összefüggésben. A mulasztást vizsgálatom során a minisztérium észlelte és saját hatáskörében megszüntette, ezért azzal kapcsolatban intézkedést nem tettem. Felhívom azonban az oktatási miniszter figyelmét arra, hogy a jövőben a másodfokú határozatok ellen igénybevett bírósági út esetén az állampolgárok keresetét a törvényben meghatározott határidőn belül és tértivevényesen továbbítsák az illetékes bírósághoz.
A panasznak a diploma elismerésével kapcsolatos részét nem vizsgáltam, miután a folyamatban lévő per tárgya éppen ennek tisztázása, és ezért az Obtv. 29. § (2) bekezdés e) pontja szerint ez esetben hatásköröm nincs vizsgálat folytatására. A miniszter határozatát kötelező erővel egyébként is kizárólag a bíróság vizsgálhatja felül.

Budapest, 2004. november 18.

Takács Albert sk.