Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2807/2004. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Sipos Beáta

Az eljárás megindulása
A panaszos hivatalunkhoz eljuttatott beadványában férje megromlott egészségi állapotáról számolt be. Leírta, hogy évek óta rendszeresen igényelnek férje számára súlyos mozgáskorlátozott személyeknek járó személygépkocsi szerzési támogatást, azonban a kérelmeiket folyamatosan elutasítják. A panaszos így azt sérelmezte, hogy házastársa ez évi kérelmét Pusztaföldvár Község Önkormányzatának jegyzője (a továbbiakban: jegyző) elutasította.
Mivel a beadvány alkotmányos jogokkal összefüggő sérelemre utalt, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás 
A panaszos férje 2004. február 6-án nyújtotta be személygépkocsi szerzési támogatás iránti kérelmét a helyi önkormányzathoz, egyidejűleg csatolva a jogszabály által előírt igazolásokat;
1 db I. fokú orvosi szakvéleményt, mely szerint a kérelmező jobb alsó végtagja csonkolt, életvitelszerűen nem ágyhoz kötött fekvőbeteg, súlyosan nehezített járású, tömegközlekedési jármű használatára képtelen, állapota végleges;
1 db OOSZI I. fokú Orvosi Bizottsági szakvéleményt, melynek értelmében a kérelmező gépjárművezetésre alkalmatlan;
3 db jövedelemigazolást, mivel közös háztartásban feleségével és nagykorú fiával él;
1 db nyilatkozat, melyben a kérelmező nagykorú fia vállalta édesapja szállítását, egyben kijelentette, hogy az elmúlt 7 évben nem részesült gépjárműszerzési támogatásban, s édesapjával több éve közös háztartásban él;
1 db - a fiúgyermek nevére kiállított, érvényes - gépjárművezetői engedélyt.
A panaszos férjének a támogatásra való jogosultsága megállapítása iránti kérelmét a jegyző 2004. március 22-én kelt, 246/2004. ikt. sz. alatti határozatával elutasította, hivatkozva arra, hogy a kérelmező az orvosi szakvélemény szerint gépjárművezetésre alkalmatlan, s szállítását nagykorú gyermeke vállalta, de az igénylő a jogszabályban előírt egyik feltétellel, a munkaviszonnyal nem rendelkezik.

Az ügy jogszabályi háttere
A súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről szóló 164/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet
2. § A súlyos mozgáskorlátozott személy közlekedési kedvezményei:
a) személygépkocsi szerzési támogatás (a továbbiakban: szerzési támogatás),
b) személygépkocsi átalakítási támogatás( a továbbiakban: átalakítási támogatás),
c) közlekedési támogatás,
d) parkolási engedély.
3. § (1) A szerzési támogatás
a) belföldi kereskedelmi forgalomban történő 3 millió forintot meg nem haladó fogyasztói árú, legfeljebb 1610 cm3 lökettérfogatú benzinüzemű, illetve legfeljebb 2000 cm3 lökettérfogatú dízelüzemű személygépkocsi, vagy a megyei (fővárosi) rehabilitációs főorvos (a továbbiakban: megyei rehabilitációs főorvos) javaslata alapján a segédmotoros kerékpárnak minősülő, három- vagy négykerekű jármű (a továbbiakban: segédmotoros rokkantkocsi), illetőleg a járműnek nem minősülő, sík úton önerejéből 6 km/óra sebességnél gyorsabban haladni nem képes gépi meghajtású kerekesszék (a továbbiakban: kerekesszék) vásárlása esetén a vételárhoz,
b) a Szociális és Családügyi Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) előzetes engedélyével a külföldről behozandó, az a) pontban meghatározott személygépkocsi, illetőleg segédmotoros rokkantkocsi vagy kerekesszék vám- és általános forgalmi adó költségének megtérítéséhez nyújtott hozzájárulás.
(2) A szerzési támogatás mértéke a vételár, illetve a vám és általános forgalmi adó együttes költségének 60%-a, legfeljebb azonban 300 000 forint.
(3) Segédmotoros rokkantkocsi és kerekesszék belföldi forgalomban történő beszerzése esetén a szerzési támogatás szempontjából vételárnak a társadalombiztosítási támogatással csökkentett vételár minősül.
(4) Szerzési támogatás ugyanazon személyre tekintettel hétévenként egy ízben adható.
(5) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti kérelemhez a megyei (fővárosi) közigazgatási hivatal vezetője (a továbbiakban: hivatal) által kiállított utalvány másolatát csatolni kell.
(6) Az (1) bekezdés szerint szerzési támogatással megvásárolt vagy külföldről behozott személygépkocsit a szerzési támogatásra jogosult a vásárlás, illetőleg a belföldi forgalom számára történő vámkezelés (a továbbiakban: behozatal) időpontjától számított három éven belül csak a hivatal előzetes hozzájárulásával idegenítheti el. Az elidegenítési tilalmat a járműnyilvántartásba az állam javára kell bejegyezni.
4. § (1) Szerzési támogatásra való jogosultsága annak a súlyos mozgáskorlátozott személynek állapítható meg,
a) aki érvényes vezetői engedéllyel - segédmotoros rokkantkocsi szerzési támogatására irányuló kérelem esetén járművezetői igazolvánnyal - rendelkezik, vagy gépjárművezetői alkalmasságát a szakértői bizottság megállapította, vagy ha vezetői engedéllyel nem rendelkezik, de személygépkocsival történő szállítását érvényes vezetői engedéllyel rendelkező szülője, házastársa vagy a vele legalább egy éve közös háztartásban élő élettársa (a házastárs és az élettárs együtt a továbbiakban: házastárs) írásbeli nyilatkozatban vállalja, valamint
b) akinek a családjában az egy főre jutó, a tárgyévet megelőző év havi átlagos nettó jövedelme a tárgyév január 1. napján érvényes öregségi nyugdíj legkisebb összegének kettő és félszeresét nem haladja meg, és
c) a kérelem benyújtását megelőző hét éven belül mozgáskorlátozottságára tekintettel nem részesült szerzési támogatásban vagy gépjármű-behozatali vámmentességben.
(2) Szerzési támogatásra való jogosultsága állapítható meg annak a személynek,
a) aki a vele közös háztartásban élő 3. életévét betöltött súlyos mozgáskorlátozott kiskorú gyermeke (a továbbiakban: gyermek) személygépkocsival történő szállítását írásbeli nyilatkozatban vállalja, ha a szállítás a gyermek tanulói jogviszonya, gyógykezelése, rendszeres intézményi ellátása miatt indokolt, valamint
b) aki érvényes vezetői engedéllyel rendelkezik, és
c) akinek családjában az egy főre jutó jövedelem az (1) bekezdés b) pontja szerinti összeget nem haladja meg, és
d) aki saját vagy más személy mozgáskorlátozottságára, vagy súlyos mozgáskorlátozottságára tekintettel a kérelem benyújtását megelőző hét éven belül nem részesült szerzési támogatásban vagy gépjármű-behozatali vámmentességben.
(3) A (2) bekezdés alkalmazásában
a) gyógykezelésnek a havi legalább két alkalommal a súlyos mozgáskorlátozott személy egészsége megőrzése miatt gyógyító intézetbe történő szállítása,
b) intézményi ellátásnak a személyes gondoskodást nyújtó szociális, valamint a gyermek habilitációját, rehabilitációját, fejlesztő foglalkoztatását szolgáló egyéb intézmény - gondozás, nevelés, oktatás céljából történő - rendszeres látogatása
minősül.
(4) Ha a szerzési támogatást segédmotoros rokkantkocsi vagy kerekesszék vásárlásra használják fel, az (1) bekezdésben foglaltakat értelemszerűen kell alkalmazni azzal, hogy a megyei rehabilitációs főorvos javaslatát a 8. § (1) bekezdése szerinti kérelemhez mellékelni kell.
(5) Az (1)-(2) bekezdések szerinti személy részére a szerzési támogatás nem állapítható meg mindaddig, amíg a járművezetéstől eltiltó jogerős bírói ítélet vagy szabálysértési határozat hatálya alatt áll.
4/A. § A hivatal az alábbi feltételek együttes fennállása esetén szerzési támogatásra való jogosultságot állapíthat meg annak a súlyos mozgáskorlátozott személynek is,
a) aki a szakértői bizottság véleménye szerint gépjármű vezetésére alkalmatlan,
b) aki megfelel a 4. § (1) bekezdésének b)-c) pontjában foglalt feltételeknek,
c) akinek a gépjármű használata munkaviszonya vagy tanulói jogviszonya fenntartása miatt indokolt,
d) akinek a szállítását érvényes vezetői engedéllyel rendelkező, vele legalább egy éve közös háztartásban élő, nagykorú gyermeke, testvére írásbeli nyilatkozatban vállalja.
8. § (1) A közlekedési kedvezmények iránti, illetve a 11. § (2) bekezdése szerinti határozat érvényességének meghosszabbítására irányuló kérelmet a lakóhely vagy tartózkodási hely szerinti illetékes települési önkormányzat jegyzőjéhez (a továbbiakban: jegyző) kell benyújtani.
(2) Ha a támogatás a tartózkodási hely szerint került megállapításra, a jegyző a határozat egy példányát tájékoztatásul megküldi a lakóhely szerint illetékes jegyzőnek.
(3) A tárgyév április 30-áig nyújtható be
a) a szerzési támogatás megállapítása, (…)
iránti kérelem.
9. § (1) A 8. § (1) bekezdése szerinti kérelemhez mellékelni kell
a) a súlyos mozgáskorlátozottság tényét igazoló, a 10. § (1) bekezdése vagy 13. § (1) bekezdése alapján kiadott orvosi szakvéleményt,
b) a jövedelemigazolásokat, amelyek tanúsítják, hogy a súlyos mozgáskorlátozott személy családjában az egy főre jutó jövedelme a 4. § (1) bekezdés b) pontja szerinti összeget nem haladja meg,
c) a 4. § (2) bekezdésének a) pontjában és az 5. § (6) bekezdésének b) pontjában foglalt esetekben a gyógykezelésre vonatkozó igazolást,
d) a szerzési és az átalakítási támogatás esetében a súlyos mozgáskorlátozott, illetve a szállítást végző személy érvényes vezetői engedélyének fénymásolatát. Ha a súlyos mozgáskorlátozott személy érvényes vezetői engedéllyel nem rendelkezik, a gépjárművezetői alkalmasságát tanúsító szakvélemény fénymásolatát, ha ezen feltételek nem állnak fenn, akkor a súlyos mozgáskorlátozott személy házastársa, illetőleg szülője (a továbbiakban: szállítást végző személy) írásbeli nyilatkozatát, hogy a súlyos mozgáskorlátozott személy személygépkocsival történő szállítását vállalja,
e) a szerzési támogatás iránti kérelem esetén a súlyos mozgáskorlátozott, illetve a szállítást végző személy nyilatkozatát, hogy a kérelem benyújtását megelőző hét éven belül saját vagy más személy mozgáskorlátozottságára, vagy súlyos mozgáskorlátozottságára tekintettel nem részesült gépjármű-vásárlási vagy szerzési támogatásban, valamint gépjármű-behozatali vámmentességben,
f) a szerzési támogatás iránti kérelem esetén az egyedülálló, súlyos mozgáskorlátozott személy nyilatkozatát arról, hogy egyedülálló,
g) a közlekedési támogatás iránti kérelem esetén, ha a súlyos mozgáskorlátozott személy eltartottról gondoskodik, az eltartott születési anyakönyvi kivonatát vagy az eltartott személyi lapját bemutatja, és ha szükséges az elhelyezését igazoló bírói ítélet vagy gyámhatósági határozat fénymásolatát,
h) a szerzési, az átalakítási és a közlekedési támogatás iránti kérelem esetében a munkaviszony, a tanulói jogviszony fennállására vonatkozó igazolást,
i) az átalakítási támogatás iránti kérelem esetén a súlyos mozgáskorlátozott, illetve a szállítást végző személy nyilatkozatát, hogy a kérelem benyújtását megelőző hét éven belül saját vagy más személy mozgáskorlátozottságára, súlyos mozgáskorlátozottságára tekintettel nem részesült átalakítási támogatásban,
j) a közlekedési támogatás iránti kérelem esetén a súlyos mozgáskorlátozott személy nyilatkozatát arról, hogy a kérelem benyújtásának időpontjában fogyatékossági támogatásban nem részesül.
(2) A parkolási engedély iránti kérelemhez csak a súlyos mozgáskorlátozottság tényét igazoló 10. § (1) bekezdése vagy 13. § (1) bekezdése szerinti orvosi szakvéleményt kell mellékelni.
9/A. § A szerzési támogatás 4/A. §-ban foglaltak alapján történő megállapítása iránti kérelemhez mellékelni kell
a) a 4/A. § a) pontja szerinti szakvéleményt,
b) a 4/A. § d) pontjában megjelölt személy érvényes vezetői engedélyének másolatát, továbbá írásbeli nyilatkozatát arról, hogy a súlyos mozgáskorlátozott személy személygépkocsival történő szállítását vállalja,
c) a 9. § (1) bekezdésének a)-b), e) és h) pontjában meghatározott iratokat.
11. § (1) A jegyző a kérelemről határozattal dönt. A határozat rendelkező részében megállapítja a súlyos mozgáskorlátozottság tényét vagy annak hiányát. A szerzési és az átalakítási támogatásra való jogosultságot megállapító határozat indokolásában a 15. § (2) bekezdésében foglaltakra, valamint hadirokkant kérelmező esetében a hadirokkantság tényére külön ki kell térni.
(2) A szerzési támogatásra való jogosultságot megállapító határozat érvényességi ideje egy év. A jegyző kérelemre - a jogosultsági feltételek igazolása mellett - a határozat érvényességi idejét évenként meghosszabbítja.
(3) A jegyző a szerzési jogosultságot megállapító jogerős határozat egy példányát minden év június 30-ig felterjeszti a hivatalhoz.
11/A. § (1) A jegyző a 9/A. § szerinti kérelmet mellékleteivel, a mozgáskorlátozottság tényét tartalmazó jogerős határozatával, valamint érdemi javaslatával együtt a tárgyév május 31. napjáig felterjeszti a hivatalhoz.
(2) A hivatal a határozatáról a tárgyév június 30-áig tájékoztatja a jegyzőt is.
(3) A 4/A. § szerinti jogosultságot megállapító határozat érvényességi ideje egy év. A hivatal kérelemre a határozat érvényességi idejét évenként meghosszabbítja. A kérelemnek a hivatalhoz történő felterjesztésére az (1) bekezdésben foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
(4) A (3) bekezdés szerinti határozat ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs.

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
A jegyző eljárását vizsgálva, elöljáróban egy korábbi jelentésemben foglaltakra szeretnék utalni:
A súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről a 164/1995. (XII.27.) Korm.rendelet szól. A jogszabály szerint három esetben állapítható meg a súlyos mozgáskorlátozottságra tekintettel személygépkocsi szerzési támogatás. Az egyik esetkör szerint az a súlyos mozgáskorlátozott személy, aki érvényes vezetői engedéllyel rendelkezik, vagy gépjárművezetői alkalmasságát a szakértői bizottság megállapította, vagy ha vezetői engedéllyel nem rendelkezik, de személygépkocsival történő szállítását érvényes vezetői engedéllyel rendelkező szülője, házastársa vagy a vele legalább egy éve közös háztartásban élő élettársa vállalja, akkor részesülhet az említett támogatásban, ha a családjában az egy főre jutó jövedelem a jogszabály által előírt határt nem haladja meg, és a kérelem benyújtását megelőző hét éven belül nem részesült a támogatási formában. [4. § (1) bekezdés a)-c)] A másik esetkör szerint a szerzési támogatásra való jogosultsága annak a személynek állapítható meg, aki a vele közös háztartásban élő 3. életévét betöltött súlyos mozgáskorlátozott kiskorú gyermeke személygépkocsival történő szállítását írásbeli nyilatkozatban vállalja, ha a szállítás a gyermek tanulói jogviszonya, gyógykezelése, rendszeres intézményi ellátása miatt indokolt. Ez esetben a szülőnek kell rendelkeznie az érvényes vezetői engedéllyel, valamint itt is szerepel feltételként a családi jövedelemhatár és a hét éves időbeli korlát. [4. § (2) bekezdés a)-d)] A jogosultak harmadik csoportját azok a súlyos mozgáskorlátozott személyek alkotják, akik a szakértői bizottság véleménye alapján gépjármű vezetésére alkalmatlanok, a gépjárműre munkaviszonyuk vagy tanulói jogviszonyuk fenntartása miatt van szükségük, és a szállításukat érvényes vezetői engedéllyel rendelkező, velük legalább egy éve közös háztartásban élő, nagykorú gyermekük, vagy testvérük vállalja. A jövedelmi és a hét éves időbeli korlát itt is irányadó.
A megállapított tényállás szerint, a hivatkozott jogszabályi rendelkezéseket figyelembe véve, a panaszos férje a harmadik csoport tagjaként részesülhetne a szerzési támogatásban, amennyiben az irányadó együttes feltételek mindegyikének megfelelne. Ha azonban az egyik feltétel hiányzik a támogatásra való jogosultságát nem lehet megállapítani.
Itt kell kitérnem a továbbiakban arra, hogy a jogszabály miként határozza meg az eljárásra és a kérelem elbírálására vonatkozó szabályokat. A fent említett első és második esetben a lakóhely vagy tartózkodási hely szerint illetékes települési önkormányzat jegyzője jogosult dönteni a szerzési támogatás iránti kérelemmel összefüggésben. A jogszabály kimondja, hogy a jegyző a kérelemről határozattal dönt. [11. § (1) bekezdés] Előírja továbbá, hogy a határozat rendelkező részében a jegyző megállapítja a súlyos mozgáskorlátozottság tényét vagy annak hiányát.
A harmadik jogosulti körnél viszont eltérően rendelkezik a jogszabály a tekintetben, hogy ilyen esetekben a támogatásra való jogosultságról nem a jegyzőnek, hanem a közigazgatási hivatalnak kell döntenie. A kormányrendelet 4/A. §-a ugyanis úgy fogalmaz, hogy „a hivatal az alábbi feltételek együttes fennállása esetén szerzési támogatásra való jogosultságot állapíthat meg annak a súlyos mozgáskorlátozott személynek is, aki…”(a feltételeket lásd a jogszabályi hivatkozásnál) A jogszabály szerint ebben az esetben a jegyző a kérelmet mellékleteivel, a mozgáskorlátozottság tényét tartalmazó jogerős határozatával, valamint érdemi javaslatával együtt a tárgyév május 31. napjáig felterjeszti a hivatalhoz.
Az adott esetben a jegyző a panaszos férjének kérelmét nem terjesztette fel a megyei közigazgatási hivatalhoz, így a kérelmet az arra jogosult közigazgatási szerv érdemben nem bírálhatta el. A jegyző hatáskörét túllépve hozta meg a kérelmet elutasító döntését, eljárásával tehát megsértette a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről szóló 164/1995. (XII.27.) Korm. rendelet vonatkozó előírásait.
Az Alkotmánybíróság több határozatában kitért arra, hogy „a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. Csak a formalizált eljárás szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály, csak az eljárási normák betartásával működnek alkotmányosan a jogintézmények.”
Az országgyűlési biztosok kialakított gyakorlata szerint az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye olyan alkotmányos alapérték, amely minden jogalkalmazót kötelez. A jogbiztonság követelményének részét képezi a tisztességes eljáráshoz való jog, melyet az eljárási garanciák betartása biztosít az állampolgárok számára. A tisztességes eljáráshoz való jog minden hatósági intézkedés során megilleti az állampolgárt. Az Alkotmányból fakadó tisztességes eljáráshoz való jog akkor is kötelezi a jogalkalmazót, ha az érintett esetben a jogszabályok nem tartalmaznak részletes eljárási előírásokat, garanciákat.
A fentiek alapján megállapítom, hogy az érintett önkormányzat jegyzője a kérelem megyei közigazgatási hivatalhoz történő felterjesztésének elmulasztásával, valamint azzal, hogy hatásköre hiányában a kérelem tárgyában döntést hozott, a jogállamiság alkotmányos elvéből fakadó jogbiztonság követelményével, s ennek részeként tekinthető tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.

Kezdeményezés
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Pusztaföldvár Község Önkormányzatának jegyzőjét, hogy saját hatáskörében eljárva vizsgálja felül a 246/2004. ikt. számú határozatát és a kérelem kapcsán a vonatkozó jogszabályoknak megfelelően intézkedjen.
Felkérem továbbá, hogy tekintse át a tárgyévben meghozott, esetlegesen hasonló problémát felvető határozatokat is és szíveskedjék ezek kapcsán is a szükséges intézkedéseket megtenni, egyben kérem, hogy az alkotmányos joggal összefüggő visszásság jövőbeni elkerülése érdekében a súlyos mozgáskorlátozott személyek személygépkocsi szerzési támogatás iránti kérelmeit a jogszabályban előírtaknak megfelelően kezelje.

Budapest, 2004. május 11.

Lenkovics Barnabás sk.