Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2712/2004. számú ügyben

Előadó: dr. Sipos Beáta
Az eljárás megindulása
A panaszos személyesen megjelenő meghatalmazottja útján terjesztette elő beadványát hivatalom panaszirodáján, melyben sérelmezte, hogy Verseg Község Önkormányzata a rendszeres gyermekvédelmi támogatása folyósítását 2003 áprilisától felfüggesztette, majd a támogatás megállapítására vonatkozó újabb kérelmét elutasította, hivatkozva arra, hogy a panaszos életvitelszerűen nem Versegen, hanem egy másik településen, Pécelen lakik. A panaszos beszámolt továbbá arról, hogy az elutasítást követően Pécelen igényelte a rendszeres gyermekvédelmi támogatást, melyet 2003 novemberétől meg is állapítottak részére. Sérelmezte, hogy az említettekre figyelemmel, 2003 áprilisától 2003 novemberéig nem részesült gyermekvédelmi támogatásban. A panaszos a támogatás visszamenőleges kiutalásához kért segítséget.
Tekintettel arra, hogy a beadványban foglaltak alkotmányos jogokkal összefüggő sérelemre utaltak, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam.
Az eljárásom során megkerestem az érintett önkormányzatok jegyzőit, akiktől tájékoztatást kértem a panasz hátteréről és az ügyben megtett intézkedésekről. Egyidejűleg a keletkezett dokumentumok, valamint a vonatkozó helyi rendeletek másolatának megküldését is kértem.

A megállapított tényállás
Az érintett önkormányzatok és a panaszos által rendelkezésemre bocsátott dokumentumok alapján a következő tényállást állapítottam meg:
A panaszos esetében Verseg Község Önkormányzata Szociális Bizottsága 2003. április 9-én végezte el a rendszeres gyermekvédelmi támogatás jogosultsági feltételeinek felülvizsgálatát. Mivel a panaszos nem nyújtotta be a felülvizsgálathoz szükséges jövedelemigazolásokat, így a Szociális Bizottság 2003. április 14-én kelt határozatában úgy döntött, hogy 2003. március 31-i hatállyal felfüggeszti a panaszosnak addig járó rendszeres gyermekvédelmi támogatás folyósítását. A Bizottság a felfüggesztéssel egyidejűleg, ugyanabban a határozatban felkérte a panaszost, hogy „a hiánypótlásnak mielőbb tegyen eleget.” Az érintett a kért jövedelemigazolásokat és a támogatás folyósítására vonatkozó újabb kérelmet 2003. július 22-én terjesztette elő a polgármesteri hivatalhoz. A Szociális Bizottság 2003. szeptember 2-án kelt határozatában a kérelmet elutasította, hivatkozva arra, hogy a panaszos „évek óta életvitelszerűen Pécelen tartózkodik és a bizottság tudomása szerint a Versegen megjelölt ingatlanban nincs tulajdon része, az ottani lakcímbejelentése nem jogszerű.” A Bizottság a határozatban felkérte továbbá a kérelmezőt, hogy létesítsen Pécelen állandó lakcímet és a rendszeres gyermekvédelmi támogatás iránti kérelmét a Péceli Önkormányzathoz nyújtsa be.” 
A panaszos a határozatok ellen jogorvoslatot nem nyújtott be. A rendelkezésre álló iratanyag között szerepel egy 2004. március 1-jén kelt tulajdoni lap másolat, mely szerint a panaszos valóban nem rendelkezik tulajdonrésszel az általa megjelölt versegi ingatlanban, ugyanakkor egy nyilatkozat, amelyben az adott ingatlan tulajdonosa nem járul hozzá, hogy a versegi lakásba a panaszos állandó lakcímet létesítsen.
Pécel Város Önkormányzat jegyzője arról tájékoztatott, hogy a panaszos 2003. október végén kereste fel személyesen a települési önkormányzat polgármesteri hivatalát, ahol előadta, hogy lakcíme Versegen van, de életvitelszerűen évek óta Pécelen tartózkodik. A panaszos bemutatta az eljáró ügyintézőnek a versegi önkormányzat által kiadott elutasító határozatot. Az ügyintéző rövid úton tájékoztatást kért a versegi önkormányzattól, ahonnan arról kapott felvilágosítást, hogy a panaszos lakcímét fiktiválni fogják, és ezért nem adnak részére rendszeres gyermekvédelmi támogatást. A jegyzői tájékoztatatás kitért arra, hogy a lakcímbejelentő lap másolata szerint a panaszos 2003. október 27-én jelentkezett ki Versegről, Pécelen pedig 2003. október 6-án jelentette be hivatalosan tartózkodási helyének címét. Pécel Város Önkormányzat Polgármesteri Hivatal népesség-nyilvántartása azt igazolta, hogy a panaszos utolsó állandó lakcíme 1993. 10. 20.-2003. 10. 27-ig Versegen volt, tartózkodási helye 2003. 10. 06-a óta Pécelen van.
A panaszos 2003. október 29-én nyújtotta be rendszeres gyermekvédelmi támogatás iránti kérelmét a péceli polgármesteri hivatalhoz. A hatóság 2003. november 10-én környezettanulmányt készített a kérelmező péceli tartózkodási helyén. Az önkormányzat Képviselő-testületének Szociális és Egészségügyi Bizottsága a 2003. november 17-én kelt, 4862/2003 sz. alatti határozatában, 2003. november 1-jétől meghatározatlan ideig megállapította a kérelmezett támogatást a panaszos két kiskorú gyermeke után. A panaszos a megállapító határozat ellen jogorvoslattal nem élt.

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak. (2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai 
A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) egyértelműen rendezi az eljáró hatóságok illetékességi szabályait, a Gyvt. végrehajtására kiadott 149/1997. (IX.10.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) pedig kitér arra, hogy a támogatás éves felülvizsgálatának eredményéről, megszüntetéséről határozatban kell rendelkezni. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) rendelkezik az eljárás felfüggesztéséről, annak okairól.
A rendszeres gyermekvédelmi támogatás éves felülvizsgálatakor a hatóság a támogatásra való jogosultság feltételeinek fennállását vizsgálja, melynek eredményeként köteles határozatot hozni. Amennyiben a jogosultság nem állapítható meg a támogatás további folyósítását meg kell szüntetni. A versegi önkormányzat azonban nem a megszüntetésről, hanem a folyósítás felfüggesztéséről hozott határozatot a felülvizsgálatkor. Az Áe. 37. §-a rendelkezik az eljárás felfüggesztésről. E szerint, ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, a közigazgatási szerv az eljárást felfüggeszti. Ha a más szerv előtti eljárás megindítására az ügyfél jogosult, erre megfelelő határidő kitűzése mellett fel kell hívni. Ha az ügyfél a felhívásnak nem tesz eleget, a közigazgatási szerv az eljárást megszünteti, vagy a rendelkezésre álló adatok alapján dönt. A felfüggesztés tartama az elintézési határidőkbe nem számít be. A felfüggesztést elrendelő határozat ellen fellebbezésnek van helye.
Az Áe. Kommentár e tárgyban kitér arra, hogy az ügy elbírálásához más szerv hatáskörébe tartozó kérdés eldöntésének eredménye is szükségessé válhat. Ekkor a közigazgatási szerv az adott kérdésben nem dönthet a jogszabályban meghatározott más szerv helyett. A kompetenciájába tartozó ügyben pedig az adott kérdés elbírálása hiányában dönteni nem lehet. Ilyenkor a közigazgatási szerv kénytelen megvárni a szükséges döntést. Ha az ügy érdemi eldöntése tehát olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, a közigazgatási szerv az eljárást felfüggeszti. Lehetséges, hogy az előzetes kérdés elbírálása már folyamatban van, de előfordulhat az is, hogy azt az eljárást még meg sem indította az arra feljogosított. A más szerv előtti eljárás megindítására jogosult lehet az ügyfél, de lehetséges, hogy annak megindítása a közigazgatási szerv feladata.
A fentebb hivatkozott Korm. rendelet előírja, hogy az éves felülvizsgálat lezárásaként határozatot kell hozni. Az Áe. az eljáró közigazgatási szerv kötelezettségeként határozza meg a határozathozatalhoz szükséges tényállás tisztázását. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, a közigazgatási szerv hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le. A bizonyítási eszközök között szerepel a törvény szerint az ügyfél nyilatkozata is.
Az ügyfélnek joga van ahhoz, hogy az eljárás során írásban vagy szóban nyilatkozatot tegyen, vagy a nyilatkozattételt megtagadja. Az Áe. szerint, ha az ügyfél nem nyilatkozik, vagy a kért adatot nem közli, a közigazgatási szerv a rendelkezésére álló adatok alapján dönt, vagy az eljárást megszünteti. Erre az ügyfelet figyelmeztetni kell. A törvény előírja, hogy a köztisztviselő köteles az ügyfelet meghallgatása előtt a szükséges tájékoztatással ellátni, továbbá jogaira és kötelességeire figyelmeztetni. A közigazgatási szerv az eljárás során gondoskodik arról, hogy az ügyfelet a jogszabályok ismeretének hiánya miatt ne érje hátrány.
A Gyvt. valamint a vonatkozó helyi rendelet szerint - egyéb feltételek megléte esetén - az önkormányzat rendszeres gyermekvédelmi támogatásban részesíti a gyermeket, amennyiben a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi jövedelem összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét. Ennek megállapításához a kérelmezőnek csatolnia kell a megfelelő igazolásokat. Ha a törvényben meghatározott feltételeket a kérelmező nem teljesíti, az ellátás számára nem állapítható meg. Ezzel áll összhangban az Áe. azon rendelkezése, miszerint az ügyfél köteles a legjobb tudása szerint és jóhiszeműen eljárni.
Az adott esetben megállapítható, hogy a panaszos a rendszeres támogatáshoz szükséges igazolásokat az önkormányzatnál határidőben nem nyújtotta be. Az önkormányzatnak a tényállás tisztázás keretében kellett volna – meghatározott határidő kitűzésével - felhívnia a panaszost arra, hogy a jogosultság megállapításához szükséges igazolásokat küldje meg. Irányadónak lett volna tekinthető az a szabály is, hogy amennyiben az ügyfél nem nyilatkozik, vagy a kért adatot nem közli - ahogy ez a vizsgált esetben történt - az önkormányzatnak vagy a rendelkezésére álló adatok alapján kellett volna döntenie, vagy az eljárását ill. a továbbfolyósítást kellett volna megszüntetnie. A hiánypótlási felhívásban kellett volna minderre figyelmeztetni a panaszost. A Gyvt. 133. § (1) bekezdése egyértelműen rendelkezik arról, hogy a törvényben meghatározott feltételek hiányában nyújtott ellátást meg kell szüntetni.  A támogatás megszüntetésével egyidejűleg kellett volna felhívni a panaszos figyelmét arra, hogy a támogatás újbóli megállapítására lehetőség van, amennyiben az igénylő újabb kérelmet nyújt be a polgármesteri hivatalhoz, csatolva egyidejűleg a megállapításhoz előírt igazolásokat. Ha az új eljárás keretében a szükséges adatok és dokumentumok a hatóság rendelkezésére állnak az ellátást ismét folyósítani kell. A támogatás annak jogerős megállapításától jár, visszamenőleges utalásra a jogszabály nem ad lehetőséget.
A vizsgálat azt állapította meg, hogy a versegi önkormányzat nem függeszthette volna fel a támogatás folyósítását arra hivatkozva, hogy a panaszos nem nyújtotta be a felülvizsgálathoz szükséges jövedelemigazolásokat. A felfüggesztés törvényi feltételei, okai az adott esetben nem álltak fenn, hisz nem más szerv hatáskörébe tartozó kérdés előzetes elbírálásától függött a támogatás újbóli megállapítása, hanem az ügyfél által csatolandó jövedelemnyilatkozatok tartalmától.
Az ezt követő eljárást vizsgálva az állapítható meg, hogy a panaszos júliusban benyújtott kérelmét az önkormányzatnak érdemben kellett volna elbírálnia, az akkor már  rendelkezésére álló jövedelmi adatok alapján. Az önkormányzat bizottsága viszont a határozatában arra hivatkozott, hogy a panaszos évek óta Pécelen lakik és a versegi lakcímbejelentése nem jogszerű. Ezt akkor mondhatta volna ki a hatóság, ha az eljárása során ezt a kérdést tisztázza és a lakcím fiktiválásáról külön dönt. A rendelkezésemre bocsátott dokumentumok között erre vonatkozó határozat vagy lakcímnyilvántartási bejegyzés nem lelhető fel, ugyanakkor a péceli népesség-nyilvántartási adatok - mely közhiteles nyilvántartásnak tekintendő - azt igazolták, hogy a panaszos állandó lakcíme 2003. 10. 27-ig Versegen volt, mely alapján az illetékességi szabályokat figyelembevéve a döntés meghozatalára és a támogatás megállapítása esetén annak folyósítására a versegi önkormányzat lett volna jogosult és köteles. A Gyvt. általános illetékességi szabálya ugyanis kimondja, hogy az eljárásra az az eljáró szerv illetékes, amelynek területén a gyermek szülői felügyeletet gyakorló szülőjének, gyámjának a lakóhelye van. Lakóhely hiányában az eljáró szerv illetékességét a tartózkodási hely határozza meg.
A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Nytv.) előírásai szerint a lakóhelynek és a tartózkodási helynek egyaránt bejelentettnek kell lennie. A Gyvt. főszabályként a támogatás folyósítására a lakóhely szerint illetékes települési önkormányzatot kötelezi. Ennek hiányában lép be a tartózkodási hely, mely szintén bejelentéshez kötött. Mivel a panaszosnak bejelentett lakóhelye Versegen volt egészen 2003 október 27-éig, ezért a támogatás megállapítására vonatkozó eljárásra a versegi önkormányzat lett volna az illetékes. 
Az Nytv. végrehajtására kiadott Kormányrendelet (Vhr.) 35. § (3) bekezdése szerint, ha a polgár igazolja, hogy a lakásába bejelentkezett személy ténylegesen nem lakik ott, a jegyző a Vhr. 34. § (3) bekezdés szerint jár el. Nem szerepeltethető „fiktív” jelzéssel a lakcím, ha a jegyző eljárása során megállapítja, hogy az érintett - a lakás végleges elhagyásának szándéka nélkül - átmenetileg nem tartózkodik a lakásban. A Vhr. 34. § (3) bekezdése azt írja elő, hogy ha a jegyző a bejelentkezés elfogadása után állapítja meg, hogy a bejelentett lakcím nem valós, a lakcímet a nyilvántartásban „fiktív” jelzéssel szerepelteti mindaddig, amíg a polgár valós lakcímét be nem jelenti.
Az adott esetben a rendelkezésünkre bocsátott iratok közt valóban szerepel egy olyan dokumentum, amelyben a panaszos lakóhelyeként bejelentett versegi ingatlan tulajdonosa úgy nyilatkozik, hogy nevezett személy nem rendelkezik tulajdonrésszel az ingatlanban, és a tulajdonos nem járul hozzá, hogy a versegi lakásába a panaszos állandó lakcímet létesítsen. A nyilatkozat azonban 2004. május 20-i keltezésű, mely a vizsgált eljárás során még nem állt a hatóság rendelkezésére, így nem szolgálhatott volna alapul a lakcím „fiktív” jelzéssel történő ellátására sem. Verseg Község Önkormányzata illetékességét támasztja alá az is, hogy a „fiktív” jelzés a népesség-nyilvántartásban nem szerepelt, és Pécel sem volt megjelölve bejelentett tartózkodási helyként.
Az ügyben keletkezett két versegi határozat vizsgálata kapcsán megállapítható ezen felül az is, hogy a döntés alapjául szolgáló jogszabályi rendelkezések - a vonatkozó helyi rendelet szabályaira történő utalás teljes mértékben - pontos meghatározása az indokolási rész végén nem szerepelt. A határozatok csupán annyit tartalmaztak, hogy a Bizottság a döntését a Gyvt. és a végrehajtásáról szóló kormányrendelet alapján hozta meg. Az Áe. Kommentár kiemeli, hogy az indokolási résznek tartalmaznia kell a határozat alapjául szolgáló jogszabályok megjelölését, mely nem csupán a jogszabály megjelölésére, a paragrafus és a bekezdés számra történő utalást, hanem az érthetőség érdekében a jogszabály tárgyának és a hivatkozási alapot képező szabálynak a tömör felidézését is jelenti. A vizsgált esetben mindez hiányzott, így maga az indokolási rész sem tekinthető megalapozottnak.
A fentiekre figyelemmel megállapítom, hogy a versegi önkormányzat eljárása, valamint a rendszeres gyermekvédelmi támogatás kapcsán meghozott döntései nem feleltek meg sem az Áe., sem a Gyvt. előírásainak. A települési önkormányzat ezzel az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményének, s ennek részeként tekinthető tisztességes eljáráshoz való joggal, a panaszos szociális biztonsághoz fűződő jogával, valamint a gyermekek kiemelt védelemhez való jogával összefüggésben visszásságot okozott.
Megállapítom továbbá, hogy a péceli önkormányzat eljárása megfelelt a vonatkozó jogszabályoknak, figyelemmel arra, hogy a panaszos tartózkodási helyét hivatalosan csak 2003. október 6-án jelentette be Pécelre, tehát ennek az önkormányzatnak az illetékessége ettől az időponttól állt fenn.
Mivel az ügyben keletkezett jogszabálysértő határozat közlésétől, valamint a jogerőre emelkedésétől számított egy év már eltelt, ezért az Áe. 61. §-a és 71. §-a alapján annak visszavonását, módosítását vagy felügyeleti intézkedés megtételét kezdeményezni nem áll módomban, azonban a jövőre nézve az alábbi intézkedést teszem:

Kezdeményezés
Az Obtv. 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján felkérem Verseg Község Önkormányzatának polgármesterét és jegyzőjét, hogy a rendszeres gyermekvédelmi támogatások megállapítása és felülvizsgálata kapcsán, a jövőben mindenkor az illetékességi szabályok megfelelő alkalmazása alapján, valamint a fent megjelölt eljárási rendelkezések figyelembevételével járjanak el és hozzanak érdemi döntést.

Budapest, 2004. november 15.

Lenkovics Barnabás sk.

Melléklet:
A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. tv (Gyvt.)
19. § (1) A rendszeres gyermekvédelmi támogatás (a továbbiakban: rendszeres támogatás) célja a szociálisan hátrányos helyzetben lévő családok anyagi támogatása a gyermek családi környezetben történő ellátásának elősegítése, illetve a gyermek családból történő kiemelésének megelőzése érdekében. (2) A települési önkormányzat képviselő-testülete a gyermeket rendszeres támogatásban részesíti, ha a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi jövedelem összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét (a továbbiakban: az öregségi nyugdíj legkisebb összege) és a családban történő nevelkedés nem áll a gyermek érdekével ellentétben, feltéve, hogy a települési önkormányzat rendelete alapján elrendelt vagyoni helyzet vizsgálata során az egy főre jutó vagyon értéke nem haladja meg külön-külön vagy együttesen a (7) bekezdésben meghatározott értéket. 
20. § (1) A rendszeres támogatás iránti kérelmet a szülő vagy más törvényes képviselő a lakóhelye szerint illetékes települési önkormányzat polgármesteri hivatalánál vagy az önkormányzat rendeletében meghatározott szervnél terjeszti elő. (2) A rendszeres támogatás havi összege - gyermekenként - 2003. évben 4600 forint. A 2003. évet követően a rendszeres támogatás összege megegyezik az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 22 százalékával. (3) Ha a rendszeres támogatást jogerősen megállapították, az a kérelem benyújtásától esedékes azzal, hogy ha a kérelmet a) a tárgyhónap tizenötödikéig nyújtották be, a támogatás teljes összegét, b) a tárgyhónap tizenötödikét követően nyújtották be, a támogatás ötven százalékát kell kifizetni, feltéve, hogy az önkormányzat rendeletében ennél kedvezőbb feltételeket nem állapít meg. (4) A rendszeres támogatásra való jogosultság feltételeit - a 19. §-ban meghatározottak alapulvételével - a települési önkormányzat évente legalább egyszer felülvizsgálja. A folyósítás időtartama a feltételek fennállásáig tart. Ha a rendszeres támogatásra való jogosultság megszűnik, az a jogosultság megszűnésének hónapjáig esedékes azzal, hogy ha a megszűnés a) a tárgyhónap tizenötödikéig következik be, a támogatás ötven százalékát, b) a tárgyhónap tizenötödikét követően következik be, a támogatás teljes összegét kell kifizetni, feltéve, hogy az önkormányzat rendeletében ennél kedvezőbb feltételeket nem állapít meg.
123. § Az ellátásra jogosultság, a jogosultak jogainak és kötelezettségeinek megállapítására, a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásra az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló, többször módosított 1957. évi IV. törvény rendelkezéseit - az e törvényben, valamint a külön jogszabályban meghatározott eltérésekkel - kell alkalmazni.
Általános illetékesség
124. § (1) Az eljárásra annak a települési önkormányzatnak a képviselő-testülete, jegyzője vagy az a gyámhivatal (a továbbiakban: eljáró szerv) illetékes, amelynek területén a) a gyermek szülői felügyeletet gyakorló szülőjének, gyámjának, b) az ügyei vitelében akadályozott, illetőleg cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló személynek, c) ideiglenes gondnokrendeléssel, zárgondnok kirendelésével, valamint gondnokság alá helyezési eljárással érintett személynek a lakóhelye van. (2) Ha a szülői felügyeletet együttesen gyakorló szülők bejelentett lakása különböző illetékességi területen található, az eljáró szerv illetékességét a gyermek bejelentett lakóhelye határozza meg. Ha a gyermek bejelentett lakóhelye egyik szülőjének lakóhelyével sem azonos, az a szerv jár el, amelynek területén az anya lakóhelye található. (3) Lakóhely hiányában - az (1) és (2) bekezdésben foglaltak szerint - az eljáró szerv illetékességét a tartózkodási hely határozza meg. (4) Belföldi bejelentett lakóhely vagy tartózkodási hely hiányában, az eljáró szerv illetékességét az utolsó ismert hazai lakóhely vagy tartózkodási hely határozza meg, ennek hiányában az eljárásra a Budapest Főváros V. Kerület Önkormányzat Jegyzője, illetve a Budapest Főváros V. Kerület Gyámhivatala illetékes.
131. § (3) A pénzbeli és természetbeni ellátás - jogerős megállapítása esetén - a kérelem benyújtásától esedékes. 
133. § (1) Az e törvényben meghatározott feltételek hiányában vagy az e törvény rendelkezéseinek megsértésével nyújtott ellátást meg kell szüntetni.

A gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet
14. § (1) A határozat rendelkező részének az Áe. 43. §-a (1) bekezdésének b) pontjában foglaltakon kívül tartalmaznia kell: a) a gyermeknek, valamint annak a személynek a természetes személyazonosító adatait, akinek képviseletére gondnokot rendeltek, továbbá - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - akire nézve jogot, illetve kötelezettséget állapítottak meg. b) a határozatban foglalt döntés jogkövetkezményeiről való tájékoztatást és a teljesítés elmulasztásának következményeire történő figyelmeztetést, c) a határozatba foglalt döntés végrehajtásában, teljesítésében érdekelt szerv megkeresését. (2) Ha a gyámi, valamint gondnoki feladatokat nevelőszülő, gyermekotthon vezetője, illetve olyan személy látja el, akinek ez megbízáson alapuló vagy munkaköri kötelessége, a határozat reá vonatkozóan a nevét, születési helyét és idejét, a munkáltató, a megbízó, illetve a nevelőszülői hálózatot fenntartó megnevezését és székhelyét tartalmazza. (3) Ha a késedelem elháríthatatlan kárral vagy veszéllyel járna, a gyámhatóság a határozatot akkor is meghozhatja, ha az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott adatok nem állnak vagy csak részben állnak rendelkezésére.
A rendszeres gyermekvédelmi támogatás
68. § (1) A támogatás megállapításáról, összegének, formájának, jogosultjának megváltoztatásáról, valamint a támogatás éves felülvizsgálatának eredményéről, megszüntetéséről - a (3) bekezdésben foglalt kivétellel - határozatban kell rendelkezni. (2) Ha az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összege változik, a változás időpontjától a támogatást az új összegnek megfelelően kell folyósítani. (3) A támogatás összegének (2) bekezdés szerinti változásáról külön határozatot nem kell hozni. (4) A támogatás jogosultsági feltételeinek felülvizsgálata során, az ugyanezen a jogcímen korábban folyósított támogatás összegét jövedelemként nem lehet figyelembe venni.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.)
2. § (4) A közigazgatási szervek feladataikat a lakosság tevékeny közreműködésével látják el. Az államigazgatási eljárás a hatóság, az ügyfelek, továbbá az eljárásban részt vevő más szervek és személyek hatékony együttműködésére épül. 
4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja.
7. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörét és az illetékességét az eljárás minden szakaszában hivatalból köteles vizsgálni. Ha azt állapítja meg, hogy az ügyben nincs hatásköre, vagy nem illetékes, az ügyet haladéktalanul átteszi a hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szervhez, és erről az ügyfelet egyidejűleg értesíti. (2) A közigazgatási szerv - tekintet nélkül a hatáskörére és az illetékességére - köteles megtenni azt az intézkedést, amelynek hiányában a késedelem elháríthatatlan kárral vagy veszéllyel járna. Erről az intézkedésről haladéktalanul értesíteni kell a hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szervet, amely az intézkedés fenntartásának szükségességét felülvizsgálja.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül - kiskorú ügyfél esetében soron kívül, de legkésőbb tizenöt napon belül - kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. (2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni. (5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le. (2) A közigazgatási szerv által hivatalosan ismert és a köztudomású tényeket nem kell bizonyítani. (3) Bizonyítási eszközök különösen: az ügyfél nyilatkozata, az irat, a tanúvallomás, a szemle és a szakértői vélemény. (4) A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást.
27. § (1) Az ügyfélnek joga van ahhoz, hogy az eljárás során írásban vagy szóban nyilatkozatot tegyen, vagy a nyilatkozattételt megtagadja. Ha az ügyfél nem nyilatkozik, vagy a kért adatot nem közli, a közigazgatási szerv a rendelkezésére álló adatok alapján dönt, vagy az eljárást megszünteti. Erre az ügyfelet figyelmeztetni kell. (2) A köztisztviselő köteles az ügyfelet meghallgatása előtt a szükséges tájékoztatással ellátni, továbbá jogaira és kötelességeire figyelmeztetni. A közigazgatási szerv az eljárás során gondoskodik arról, hogy az ügyfelet a jogszabályok ismeretének hiánya miatt ne érje hátrány.
37. § (1) Ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, a közigazgatási szerv az eljárást felfüggeszti. Ha a más szerv előtti eljárás megindítására az ügyfél jogosult, erre megfelelő határidő kitűzése mellett fel kell hívni. Ha az ügyfél a felhívásnak nem tesz eleget, a közigazgatási szerv az eljárást megszünteti, vagy a rendelkezésre álló adatok alapján dönt. (2) A felfüggesztés tartama az elintézési határidőkbe (15. §) nem számít be. (3) A felfüggesztést elrendelő határozat ellen fellebbezésnek van helye. 
43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell: a) az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, az ügyfél nevét és lakóhelyét (székhelyét), az ügy számát, tárgyának és ügyintézőjének megjelölését, b) a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást, c) az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat; az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait; az eljárt szakhatóságok megnevezését és azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta, d) a határozat hozatalának helyét és idejét, a határozat aláírójának nevét, hivatali beosztását és a közigazgatási szerv bélyegzőlenyomatát. 
44. § (1) Ha a határozat kötelezést tartalmaz, a teljesítésre határidőt vagy határnapot kell megállapítani. 
61. § (1) Ha a közigazgatási szerv megállapítja, hogy a felettes szerv vagy a bíróság által még el nem bírált határozata jogszabályt sért, a határozatot módosítja vagy visszavonja. (2) A közigazgatási szerv az ügyfél jogorvoslati kérelme esetén a határozatot akkor is módosíthatja vagy visszavonhatja, ha a jogorvoslati kérelemben foglaltakkal egyetért, feltéve, hogy az ügyben nincs ellenérdekű fél. (3) A határozat módosítására, vagy visszavonására a közigazgatási szerv csak egy ízben, a határozat közlésétől számított egy éven belül jogosult. A szakhatóság a hozzájárulását (20. §) az ügyben eljáró közigazgatási szerv határozatának meghozataláig módosíthatja vagy vonhatja vissza. (4) A határozat módosítását vagy visszavonását jogszabály kizárhatja, vagy külön feltételhez kötheti. (5) A határozatot nem lehet módosítani vagy visszavonni, ha ez jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogot sértene. 
71. § (1) Ha a közigazgatási szerv határozata jogszabályt sért, a felettes közigazgatási szerv a határozatot megváltoztathatja vagy megsemmisítheti, és az ügyben eljárt közigazgatási szervet új eljárásra utasíthatja. Ez a jogkör illeti meg a felettes közigazgatási szervet akkor is, ha a szakhatóság - a felettes szerve útján - a határozatnak részére történő megküldésétől [45. § (4) bek.] számított tizenöt napon belül hozzájárulásának figyelmen kívül hagyását sérelmezi. (2) A határozat nem változtatható és nem semmisíthető meg, ha a) a határozatot a bíróság felülvizsgálta, b) a határozat megváltoztatása vagy megsemmisítése jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogot sértene, c) a határozat jogerőre emelkedésétől számítva egy év eltelt, d) azt jogszabály kizárja vagy feltételhez köti. 

1992. évi LXVI. törvény (Nytv.) a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 146/1993. (X. 26.) Korm. rendelettel (Vhr.)
Tv. 5. § E törvény alkalmazása során: (2) A polgár lakóhelye: annak a lakásnak a címe, amelyben a polgár él. A lakcímbejelentés szempontjából lakásnak tekintendő az az egy vagy több lakóhelyiségből álló épület vagy épületrész, amelyet a polgár otthonául használ, továbbá - a külföldön élő magyar és nem magyar állampolgárok kivételével - az a helyiség, ahol valaki szükségből lakik, vagy - amennyiben más lakása nincs - megszáll. (3) A polgár tartózkodási helye: annak a lakásnak a címe, ahol - lakóhelye végleges elhagyásának szándéka nélkül - három hónapnál hosszabb ideig tartózkodik. (4) A polgár lakcím adata: bejelentett lakóhelyének, illetve tartózkodási helyének címe (a továbbiakban együtt: lakcím).
Tv. 26. § (1) A Magyar Köztársaság területén élő, e törvény hatálya alá tartozó polgár [4. § (1) bekezdés] köteles beköltözés vagy kiköltözés után három munkanapon belül lakóhelyének, illetve tartózkodási helyének címét a települési önkormányzat jegyzőjének nyilvántartásba vétel céljából bejelenteni (a továbbiakban együtt: lakcímbejelentés). (3) A lakcímbejelentéshez a lakás tulajdonosának vagy a lakás használatára egyéb jogcímen jogosultnak a hozzájárulása szükséges. 
Tv. 27. § (1) A tartózkodási hely létesítését, illetve megszűnését a tartózkodási hely szerint illetékes jegyzőnél kell bejelenteni. (2) A polgár tartózkodási helyének megszűnését a lakóhelye szerint illetékes jegyzőnél is bejelentheti. (3) A tartózkodási helyet - annak bejelentésétől számított két éven belül - a tartózkodási hely szerint illetékes jegyzőnél ismét be kell jelenteni. Az ismételt bejelentés hiányában az érintett 
Vhr. 29. § (1) A polgárnak a lakcímét, illetve annak változását az új lakcíme szerint illetékes jegyzőnél kell bejelentenie. A polgár tartózkodási helyének újabb tartózkodási hely létesítése nélküli megszüntetését a lakóhelye szerint illetékes jegyzőnél is bejelentheti. 
Vhr. 32. § (1) A lakcímbejelentést - a 29. § (3) és a 30. § (2) bekezdésében meghatározott kivétellel - a 3. számú mellékletben előírt adattartalmú bejelentőlapon kell teljesíteni. A bejelentőlapot a lakcímbejelentés teljesítésére kötelezettnek és az e rendeletben meghatározott esetekben a szállásadónak is saját kezűleg alá kell írnia.
Vhr. 34. § (1) A bejelentett lakcím valódiságát az adatok alapján a jegyző ellenőrzi. Amennyiben a bejelentett lakcím nem valós vagy a bejelentőlapot a szállásadó nem írta alá, vagy a bejelentés egyéb okból nem felel meg a lakcímbejelentésre vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek, a bejelentkezést el kell utasítani. (2) Ha a polgár által bejelentett lakcím nem szerepel a helyi címnyilvántartásban, de a lakcím valódiságát hiteltérdemlően igazolja, a bejelentést el kell fogadni és egyidejűleg a jegyző a nyilvántartást módosítja. (3) Ha a jegyző a bejelentkezés elfogadása után állapítja meg, hogy a bejelentett lakcím nem valós, a lakcímet a nyilvántartásban „fiktív” jelzéssel szerepelteti mindaddig, amíg a polgár valós lakcímét be nem jelenti.
Vhr. 35. § (1) Ha a polgárnak a nyilvántartásban sem lakó-, sem tartózkodási helye nincs, és nem külföldön élő magyar állampolgár, adatait „lakcím nélküli”-ként kezelik. (2) A bíróság vagy más hatóság - amennyiben a lakás használatának megváltoztatására vonatkozó ítélet vagy határozat végrehajtásának foganatosítására sor került - erről értesíti a jegyzőt, aki hivatalból intézkedik a lakcím érvénytelenítésére. Ha egyidejűleg a határozattal érintett polgár új lakcímet nem jelent be, illetőleg a jegyző a bejelentett lakcímről nem szerez tudomást, az (1) bekezdésnek megfelelően kell eljárni. (3) Ha a polgár igazolja, hogy a lakásába bejelentkezett személy ténylegesen nem lakik ott, a jegyző a 34. § (3) bekezdés szerint jár el. Nem szerepeltethető „fiktív” jelzéssel a lakcím, ha a jegyző eljárása során megállapítja, hogy az érintett - a lakás végleges elhagyásának szándéka nélkül - átmenetileg nem tartózkodik a lakásban.

Verseg Község Önkormányzata Képviselő-testületének 6/2000./II.25./sz. rendelete a Gyermekek védelméről  (a kérelem benyújtásakor hatályos szövege)
6. § Rendszeres gyermekvédelmi támogatás (1) A gyermek családban történő felnevelkedésének elősegítése érdekében a gyermeket rendszeres gyermekvédelmi támogatásban részesíti, amennyiben a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi jövedelem összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét, a vagyoni helyzet vizsgálata során az egy főre jutó vagyon értéke nem haladja meg külön-külön vagy együttesen a (4) bekezdésben foglalt értéket és a családban történő nevelkedés a gyermek érdekében áll. (2) A család vagyonvizsgálatára a támogatás megállapításakor kerül sor, ha a környezettanulmány megállapításai vagy az Önkormányzat hivatalos tudomása alapján a vagyoni helyzet nem felel meg a jövedelemnyilatkozatban foglaltaknak. A vagyonvizsgálatra a támogatás folyósítása alatt, alkalomszerűen is sor kerülhet. (3) A vagyoni helyzet vizsgálata kiterjed a közös háztartásban élő közeli hozzátartozók vagyonára. (4) Vagyonnak minősül a hasznosítható ingatlan, jármű, gépi meghajtású termelő- és munkaeszköz, vagyoni értékű jog, amelynek egy főre jutó értéke a gyermeket gondozó családban a) külön-külön számítva a z öregségi nyugdíj legkisebb összegének huszonötszörösét b) együttesen számítva az öregségi nyugdíj legkisebb összegének hetvenötszörösét meghaladja és amelyek hasznosítása nem veszélyezteti a vagyonnal rendelkező megélhetésének feltételeit. (5) Nem minősül vagyonnak az az ingatlan, amelyben a szülő vagy más törvényes képviselő életvitelszerűen lakik, valamint a mozgáskorlátozottságra tekintettel fenntartott gépjármű. (6) A rendszeres támogatás iránti kérelmet a szülő vagy más törvényes képviselő a Polgármesteri Hivatalban nyújthatja be. A kérelemhez csatolni kell: a) az 1997. évi XXXI. tv. 19. § (4) bekezdésében foglalt közeli hozzátartozók jövedelemigazolásait, amely igazolja a kérelem benyújtását megelőző hat hónapi jövedelem havi átlagát. b) a hat havi átlagjövedelem igazolásától abban az esetben lehet eltérni, ha a jövedelmi viszonyokban igazolható ok miatt tartós romlás várható. (7) A támogatás folyósítása a kérelem benyújtásától esedékes. Amennyiben a kérelem tárgyhó 15-ig nyújtották be a támogatást egész hónapra kell folyósítani. A tárgyhó 15. után benyújtott kérelmek esetében a támogatás fél hónapra járó összege kerül kifizetésre. (8) A támogatás folyósításának jogosságát az Önkormányzat félévente egy alkalommal, de a Képviselő-testület kezdeményezésére alaklomszerűen is felülvizsgálja. (9) A támogatás havi összege gyermekenként az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 20 %-a. (10) Azon támogatott gyermekek részére, akik középfokú vagy felsőoktatási intézmény nappali tagozatán tanulnak külön kormányrendeletben meghatározott összegű egyszeri támogatás jár. A támogatást az Önkormányzat a szeptember hóra esedékes támogatás kifizetésével egyidejűleg folyósítja. (11) A rendszeres gyermekvédelmi támogatás folyósítására az e Rendeletben nem szabályozott kérdésekben az 1997. évi XXXI. törvény 19. § - 20/A. §-t kötelezően alkalmazni kell.