Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 2416/2004. sz. ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
Az eljárás megindítása
A panaszos Budapest, IX. kerület Ferencváros Polgármesteri Hivatal Gyámhivatala (a továbbiakban: gyámhivatal) által testvére gondnokság alá helyezésével kapcsolatban lefolytatott, elhúzódó eljárást, a gondnok kirendelésének módját, és azt sérelmezte, hogy a hatóság nem képviselte megfelelően nővére vagyoni érdekeit. Sérelmezte továbbá, hogy a gondnokolt csak a szomszédok jelzése után – már közveszélyes állapotban – került kórházba.
A beadvány alkotmányos jogokkal összefüggő sérelemre utalt, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam. Az Obtv. 18. § (3) bekezdésben kapott felhatalmazásom alapján a kerületi gyámhivatalok szakmai felügyeletét ellátó, Budapest Főváros Közigazgatási Hivatal Fővárosi Gyámhivatala (a továbbiakban: fővárosi gyámhivatal) vezetőjét a gyámhivatal eljárásának vizsgálatára kértem. 

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
14. § (1) Korlátozottan cselekvőképes az a nagykorú, akit a bíróság ilyen hatállyal gondnokság alá helyezett. (2) A gondnokság alá helyezést a nagykorú személy házastársa, egyeneságbeli rokona, testvére, a gyámhatóság és az ügyész kérheti. (3) Ha a gondnokság alá helyezés szükségességéről a gyámhatóság tudomást szerez, a gondnokság alá helyezési eljárást meg kell indítania, ha ezt a (2) bekezdésben meghatározott közeli hozzátartozó a gyámhatóságnak a perindítás szükségességéről való tájékoztatását követő 60 napon belül nem teszi meg. (4) Cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá a bíróság azt a nagykorú személyt helyezi, akinek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége a pszichés állapota, szellemi fogyatkozása vagy szenvedélybetegsége miatt - általános jelleggel, illetve egyes ügycsoportok vonatkozásában - tartósan vagy időszakonként visszatérően nagymértékben csökkent.
14/B. § (1) A korlátozottan cselekvőképes személy…c) rendelkezik a munkaviszonyból, munkaviszony jellegű jogviszonyból, társadalombiztosítási, szociális és munkanélküli ellátásból származó jövedelme 50%-ával; annak erejéig kötelezettséget is vállalhat;
19. § (1) A bíróság által gondnokság alá helyezett személy részére a gondnokot a gyámhatóság rendeli ki. A gondnokrendelés részletes szabályait külön jogszabály határozza meg. (2) Gondnok lehet minden cselekvőképes, nagykorú személy. Gondnokul csak az rendelhető ki, aki a gondnoki tisztséget vállalja. 
19/A. § (1) Gondnokká - ha ez az érdekeivel nem ellentétes - a gondnokság alá helyezett által még cselekvőképes állapotában közokiratban kijelölt vagy a gondnokság alá helyezést követően megnevezett személyt, ha ez nem lehetséges, akkor elsősorban együttélő házastársát kell kirendelni. Ha ilyen nincs, vagy a házastárs kirendelése veszélyeztetné a gondnokság alatt álló érdekeit, a gyámhatóság gondnokul olyan személyt rendel ki, aki a gondnokság ellátására az összes körülmények figyelembevételével alkalmasnak mutatkozik. (2) A gondnok kirendelésénél az arra alkalmas személyek közül a szülőket, illetve a szülők által - a haláluk esetére - közokiratban vagy végrendeletben megnevezett személyt, ilyenek hiányában más hozzátartozókat - akik szükség esetén a személyes gondoskodást is el tudják látni - előnyben kell részesíteni. (3) Ha a gondnok az (1)-(2) bekezdésben foglaltak szerint nem rendelhető ki, a gondnokolt számára hivatásos gondnokot kell kirendelni. Hivatásos gondnok csak büntetlen előéletű személy lehet. Hivatásos gondnokul a fogyatékosokkal, szenvedélybetegekkel vagy pszichiátriai betegekkel foglalkozó társadalmi szervezet (pl. egyesület) által a tagjai közül ajánlott személy is kirendelhető. (4) Nem lehet gondnokul kirendelni azt, akinek a személye ellen a gondnokság alá helyezett kifejezetten tiltakozik. 
20. § (1) A gondnok - általános jelleggel, illetve a cselekvőképességet korlátozó ítéletben meghatározott ügyekben - a gondnokság alá helyezett személy vagyonának kezelője és törvényes képviselője.
20/A. § A gondnok tevékenységét a gyámhatóság felügyeli. A gondnok a működéséről, illetve a gondnokolt állapotáról a gyámhatóság felhívására bármikor, egyébként pedig évente köteles beszámolni a gyámhatóságnak.
20/C. § A gondnok vagyonkezelésének a gondnokolt jólétét kell szolgálnia. A gondnok köteles a gondnokolt személyes kívánságait meghallgatni, és a vagyon állagától függően a jogos igényeket lehetőség szerint teljesíteni.
20/D. § (1) A gondnok a vagyon kezeléséről - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - évente köteles számadást adni a gyámhatóságnak. Ha a gondnok a gondnokolt közeli hozzátartozója és a gondnokolt vagyoni viszonyai rendes számadást nem tesznek szükségessé, a gyámhatóság egyszerűsített számadást is engedélyezhet.

149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról
131. § (1) A gondnokrendelés előtt a gyámhivatal megvizsgálja a) a gondnokrendelés okát, b) van-e nevezett gondnok, c) a gondnokolt kinek a gondozásában áll, d) van-e olyan házastárs, szülő vagy más hozzátartozó, illetve rokon, akit gondnokul ki lehet rendelni, e) van-e vagyona a gondnokrendeléssel érintett személynek. (2) A gondnokrendelés előtt a gyámhivatal beszerzi a gondnokrendelés alapjául szolgáló bizonyítékokat, így különösen a jogerős bírósági határozatot, valamint a gondnokolt születési anyakönyvi másolatát. (3) A gyámhivatal a Gyvt. 128. §-ával meghatározott személyeken kívül meghallgatja - ha mentális állapota lehetővé teszi - a gondnokság alá helyezéssel érintett személyt, valamint a gondnoki tisztség ellátását vállaló személyt.
146. § (3) A gyermek, illetőleg a gondnokság alatt álló személy vagyonát a gyám és a gondnok leltárral veszi át. A leltárt a hagyatéki leltározásra vonatkozó rendelkezések szerint kell elkészíteni.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
A fővárosi gyámhivatal vezetőjének tájékoztatása szerint a panaszos 2000 júniusában kérte a gyámhivataltól, hogy rendeljék el testvére, dr. S.-né elmeorvosi vizsgálatát és kényszergyógykezelését. A gyámhivatal 2000 júliusában megkezdte eljárását. Az elmeszakértői véleményt a gyámhivatal késedelmesen szerezte be, ezért dr. S.-né cselekvőképességet érintő gondnokság alá helyezése tárgyában a keresetet csak 2001 áprilisában nyújtotta be. A perindítással egyidejűleg a gyámhivatal kérte a bíróságtól Dr. S-né lakására a zárlat elrendelését. A bíróság a kérelemnek helyt adott, a zárgondnok kirendeléséről a gyámhivatal határidőben, a jogszabálynak megfelelően intézkedett.
A bíróság 4.P.102.156/2001/12. számú, 2002. június 19-én jogerőre emelkedett ítéletével dr. S.-nét cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezte.
A gyámhivatal az eljárás megindulásakor nyilatkoztatta dr. S-né külön élő férjét és a panaszost arról, hogy vállalnák-e a gondnoki teendőket. Az asszony férje és testvére is vállalta volna a gondnoki tisztet, ennek ellenére a gyámhivatal 2002. július 31. napján jogerőre emelkedett határozatával dr. S.-né részére hivatásos gondnokot rendelt. A gondnok kirendelése előtt a gyámhivatal nem nyilatkoztatta dr. S.-né lányát, a gondnokolt véleményét sem kérte ki a gondnok személyéről. A határozatról nem kapott értesítést dr. S.-né férje és a panaszos sem, ezért nem élhettek a jogorvoslat lehetőségével. A határozat indoklásából hiányzik, hogy a gondnoki tisztséget vállaló hozzátartozók helyett miért volt szükség hivatásos gondnok kirendelésére.
A gondnokot kirendelő határozat rendelkező része a jogszabályban felsoroltakat hiánytalanul tartalmazta. A gondnokolt nyugdíját a jogszabályi előírással ellentétesen teljes egészében a gondnok kezeihez rendelte folyósítani a gyámhivatal. Arról, hogy – a törvényi szabályozásnak megfelelően – a gondnokolt megkaphassa nyugdíja 50 %-át, a gyámhivatal csak 2003. augusztus 8-án kelt határozatával rendelkezett.
Megállapítottam, hogy a gyámhivatal eljárása a jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő, továbbá a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
A Polgármesteri Hivatal Közigazgatási Irodájának munkatársa 2002 szeptemberében kísérletet tett a gondnokolt lakásán a vagyonleltár felvételére. A leltár felvétele sikertelen volt, mert azt dr. S-né nem tette lehetővé, nem nyilatkozott a vagyonáról sem. A hivatásos gondnok ezt követően nem kísérelte meg újra a leltárfelvételt, nem nyitott a gondnokolt részére gyámi fenntartásos betétkönyvet, nem tisztázta a különélő férj és a gondnokolt közös vagyonának a sorsát, nem intézkedett a gondnokolt lakhatási költségeinek kifizetéséről. A gondnok 2002. évi számadása alapján a gondnoknak gondnokoltja nyugdíja sorsáról, annak felhasználásáról nem volt tudomása, annak tisztázása érdekében semmilyen intézkedést nem tett. A gondokolt ellátatlan maradt, lakása fenntartási költségeit nem fizette, ezáltal jelentős hátraléka keletkezett, a lakás berendezési tárgyai életveszélyessé váltak. Dr. S.-né az orvosi kezelés hiánya miatt ön-és közveszélyes állapotba került.
A gondnokolt nyugdíját csak 2003 márciusától utalják az OTP-be. A gyámhivatal a gondnok számadását 0 forint bevétellel és 0 forint kiadással 2003. április 1-jén fogadta el. A gyámhivatal április 11-én kelt levelében szólította fel a gondnokot kötelezettségei teljesítésére, addig nem vizsgálta mulasztásai okát.
Megállapítottam, hogy a gyámhivatal a hivatásos gondnok kirendelését követő (2002. július) közel kilenc hónapon át nem ellenőrizte annak tevékenységét. Ezen mulasztásával a gyámhivatal a gondnokolt tulajdonhoz fűződő joga sérelmének közvetlen veszélyét keletkeztette. A mulasztás miatt sérült a gondnokolt lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez való alkotmányos joga is.
2003 júniusában a hivatásos gondnok kérte a felmentését. Kérelmének a gyámhivatal eleget tett, dr. S-né részére 2003. augusztus 5-én ismét hivatásos gondnokot rendelt. Az új gondnok kirendelése előtt a gyámhivatal nem nyilatkoztatta a hozzátartozókat arról, hogy vállalnák-e a gondnoki tisztet,  nem hallgatta meg a gondnokoltat sem.
Eljárásával a gyámhivatal ismételten a jogállamiságból eredő jogbiztonsággal, ezen belül a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben okozott visszásságot.
Az új hivatásos gondnok – kirendelését követően – megkísérelte a lakásfenntartással kapcsolatos hátralék rendezését, megkezdte az elhanyagolt lakás rendbetételét, a gondnokoltat a Merényi Kórház Pszichiátriai Osztályára szállítatta.
A feltárt visszásságok orvoslása érdekében Budapest Főváros Közigazgatási Hivatal Gyámhivatalának vezetője a következőkre szólította fel Budapest, IX. kerület Ferencváros Polgármesteri Hivatal Gyámhivatalának vezetőjét:
– a gondnok kirendelése előtt tisztázza, hogy a családtagok között van-e a gondnoki tisztséget vállaló és arra alkalmas személy. Vizsgálja meg, hogy hivatásos gondnok helyett nem lenne-e célszerűbb dr. S.-né részére hozzátartozói közül gondnokot rendelni.
– a határozatok indoklásában minden – az eljárásban felmerült – tényre és körülményre térjen ki.
– szigorúbban ellenőrizze a gondnokok tevékenységét, mulasztás esetén tegye meg a szükséges intézkedéseket.
– a gondnokoltak vagyoni érdeke védelmében törekedjen a meglévő vagyon teljes körű feltárására. Szólítsa fel dr. S.-né gondnokát, hogy vegye számba a gondnokolt és különélő férje közös vagyonát. 
– biztosítsa az eljárásban résztvevő ügyfelek számára a jogorvoslathoz való jog gyakorlását.
– vizsgálja meg, hogy dr. S.-né volt hivatásos gondnoka általában – a többi gondnokoltja tekintetében – alkalmas-e a gondnoki tiszt betöltésére. 
– a gondnokolt kezelőorvosa véleményének kikérése után fontolja meg nincs-e szükség a gondnokság soron kívüli felülvizsgálatának kezdeményezésére, illetőleg a gondnokolt pszichiátriai otthoni elhelyezésére.
Tekintettel arra, hogy a feltárt visszásságok orvoslására a fővárosi gyámhivatal vezetője a szükséges intézkedéseket megtette, ajánlást nem teszek. Vizsgálatom lezárásával egyidejűleg felkérem Budapest, IX. kerület Ferencváros Polgármesteri Hivatal Gyámhivatalának vezetőjét, hogy tájékoztasson a fővárosi gyámhivatal vezetője által előírt intézkedések végrehajtása eredményéről.

Budapest, 2004. június 30.

Takács Albert sk.