Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2283/2004. számú ügyben

Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása

Az OBH 3473/2003. sz. ügyben panaszosok jogi képviselőjük útján előterjesztett beadványukban a fóti építésügyi hatóság és a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal elhúzódó eljárását sérelmezték. A vizsgálat során észleltem, hogy a panaszosok által kifogásolt építkezés egy kiskorú tulajdonában álló ingatlant érint, és a fóti jegyző annak ellenére adott fennmaradási engedélyt az építtetők (a kiskorú szülei, akik egyben az ingatlan haszonélvezői) részére, hogy azok nem igazolták a vonatkozó jogszabály által megkövetelt építési jogosultságukat.
Az előzményi iratokból megállapítottam, hogy az építésügyi hatóság a határozataiból minden esetben küldött a kiskorú állandó lakhelye szerint illetékes gyámhatóságnak.
Ugyanakkor a kiskorú érdekeit képviselni hivatatott hatóság egyik esetben sem észlelte a fennmaradási engedélyekből, hogy jelentősen nagyobb alapterületű épület létesült, mint amire a gyámhatóság hozzájárulásával a szülők (haszonélvezők) és a kiskorú közötti „megállapodás” lehetőséget adott. Emiatt nem is tett semmilyen intézkedést a kiskorú tulajdonos érdekének megóvására.
Figyelemmel arra, hogy a mulasztással a kiskorú tulajdonhoz fűződő alkotmányos jogával összefüggésben felmerült a visszásság lehetősége, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam.

Megállapított tényállás

Eljárásom során a kiskorú ingatlantulajdonos állandó lakóhelye szerint illetékes Budapest, IV. kerületi Gyámhivataltól bekértem a nála fellelhető iratokat, valamint felkértem a hivatal vezetőjét, hogy küldje meg a kérdéses ingatlan tulajdonlapját is.
Mint azt a hivatkozott vizsgálatom során megállapítottam, a panaszosok ingatlanával szomszédos ingatlan tulajdonosa kiskorú. A haszonélvező törvényes képviselők kérelmére a fóti polgármesteri hivatal építési engedélyt adott új családi ház építésére, kikötésekkel. Az építtetők építési jogosultságukat a gyámhatóság által jóváhagyott, a kiskorú gyermekük és közöttük létrejött megállapodással igazolták. A megállapodás szerint a tervezett lakóházhoz szükséges hozzávetőlegesen 120 m² alapterületű föld használatának ellenértékeként a kiskorú a felépítmény 2/8-adának tulajdonosa lesz, és hozzájárul a szülőknek, a majdan megépült épületbe történő bejelentkezéséhez.  A szerződő felek megállapodtak abban, hogy „Használók által létesítendő felépítmény 6/8-ad tulajdonjogát az alábbi tulajdoni arányban osztják meg:…”
Építtetők az engedélytől eltérő építkezésre pinceszint: 154,01 m², földszint: 145,90 m² + fedett terasz 5,9 m² + 12,84 m², valamint tetőtér 135,73 m² + 3,40 m² terasz épületre megismételt eljárásban fennmaradási engedélyt kaptak (2412-8/2002. számú, 2002. november 5-én kelt határozattal). A döntés jogerőre emelkedett első fokon, miután az építtetők szomszédai a benyújtott fellebbezésüket visszavonták. A határozatot kijavította a hatóság, és a fennmaradási engedélyt kiterjesztette a kiskorúra is.

Érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13.§ (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai

A hivatkozott vizsgálatom során bekértem az ügy előzményi iratait a fóti jegyzőtől, és tájékoztatást kértem az ügy állásáról a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjétől.
A panaszosok által kifogásolt állapotot alapvetően előidéző építési engedélyt megadó határozatot nem vizsgálhattam. Az Obtv. 17. § (4) bekezdése értelmében az országgyűlési biztos vizsgálati lehetősége ugyanis nem terjed ki az egy évnél régebben hozott és jogerős döntés vizsgálatára. Megjegyzem, hogy a panaszosok fellebbezési jogukról le is mondtak. Észleltem továbbá, hogy a kiskorú tulajdonos nem szerepel az engedélyesek között, csak szülei, az építéssel érintett ingatlan haszonélvezői.
Az iratok tanúsága szerint a fóti jegyző építési engedélyt adott a kiskorú tulajdonos törvényes képviselői részére, figyelembe véve a kiskorú állandó lakóhelye szerint illetékes IV. kerületi Gyámhivatalnak a kiskorú és szülei közötti megállapodást jóváhagyó határozatban foglaltakat. Az építtetők eltértek az engedélytől, ezért kérelmükre az építésügyi hatóság fennmaradási- és továbbépítési engedélyt adott. A szomszédos ingatlan tulajdonosai által benyújtott fellebbezést pedig csak közel kilenc hónap elteltével terjesztette fel elbírálásra. Az eltelt idő alatt az építkezés folyamatos volt, annak ellenére, hogy bár az engedélytől eltérő építkezést határozattal leállíttatta a hatóság, sőt a további építési munkákat meg is tiltotta, határozatának érvényre juttatása érdekében semmilyen intézkedést nem tett. Jelentésemben megállapítottam, hogy az építésügyi hatóságok eljárásukkal a panaszosoknak a tulajdonhoz fűződő alkotmányos jogával kapcsolatban visszásságot okoztak, azonban azt már orvosolni nem lehet.
A lefolytatott vizsgálat alapján felmerült a tulajdonhoz fűződő jog veszélyeztetésének gyanúja, a kiskorú ingatlantulajdonos vonatkozásában. Ezért szükségesnek láttam az Obtv. 16. § (2) bekezdésében foglaltak szerint önállóan vizsgálni a kiskorú tulajdonos ingatlanával kapcsolatos gyámhatósági és építésügyi hatósági eljárást, különös tekintettel arra, hogy megállapításaim nem érintik az OBH 3473/2003. sz. eljárásom kezdeményezőit. Szükségesnek tartom továbbá az első fokon jogerőre emelkedett fennmaradási engedélyt megadó határozat egyes hibáira felhívni a figyelmet a jövőbeni szabályos eljárások érdekében, különös tekintettel arra, hogy egyre több esetben fordul elő, hogy a szülők saját haszonélvezeti jogukkal terhelt ingatlant vásárolnak kiskorú gyermekeiknek, amelyre később építkezni akarnak.
Mint a hivatkozott jelentésemben rámutattam, a jogorvoslati kérelmet elbírálva a megyei közigazgatási hivatal a határozatot a tényállás tisztázatlanságára, valamint mert a folyamatos építkezés miatt az épület elkészült, megsemmisítette, és új eljárásra utasította az első fokú építésügyi hatóságot. A másodfokú hatóság nem hívta fel arra a figyelmet, hogy az engedélyesek között nem szerepel a kiskorú tulajdonos, valamint, hogy az iratok tanúsága szerint a haszonélvezők nem csatolták a tulajdonosi hozzájárulást, ami jelen esetben újabb gyámhatósági eljárást igényelt volna. Az első fokú építésügyi hatóság az új eljárás során másik fennmaradási engedély iránti kérelem benyújtására hívta fel az építtetőket, mivel időközben felépült az épület, majd a benyújtott kérelem alapján fennmaradási engedélyt adott az építtetők részére, amelyet utóbb kiegészített, és az engedélyesek közé sorolta a kiskorú tulajdonost. A panaszosok megfellebbezték a döntést, azonban jogorvoslati kérelmüket utóbb visszavonták.
Mint a már hivatkozott jelentésemben utaltam rá, a fennmaradási engedélyezési eljárás önálló, külön eljárás, nem folytatása az építési engedélyezési eljárásnak. A Legfelsőbb Bíróság több határozatában, így többek között az 1997. 613 sz. BH-ban rögzítette, hogy a fennmaradási engedélyezési eljárás és az építési engedélyezési eljárás egymást kizáró eljárások. A fennmaradási engedélyezési eljárás során az építésügyi hatóságnak be kell szereznie az építtetőtől az építési jogosultság igazolását [KTM rendelet 35. § (2)]. Hasonlóan az építési engedélyezési eljáráshoz, kiskorú tulajdonos esetében a gyámhatóság hozzájárulása szükséges az ilyen – a kiskorú nevében adott - törvényes képviselői nyilatkozat érvényességéhez. A jelen és az ehhez hasonló ügyekben azonban a haszonélvezeti jog jogosultjai az építtetők, akik egyben a törvényes képviselők is, tehát eseti gondnok-rendelésnek van helye. A konkrét ügyben a fóti építésügyi hatóság nem észlelte, hogy a fennmaradási engedély iránti kérelemhez az építtetők már nem csatolták a gyámhatósági határozattal jóváhagyott újabb nyilatkozatot, így a KTM rendeletben előírtak szerinti a fennmaradási engedély iránti kérelem melléklete hiányos volt. Erre a másodfokú építésügyi hatóság sem figyelt fel. A mulasztás ma már nem pótolható, hiszen a fennmaradási engedélyt megadó határozatot több mint egy éve hozta meg a hatóság. Az Áe 71. § (2) bekezdése szerint ugyanis a határozat nem változtatható meg és nem semmisíthető meg, ha az jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogokat sértene, vagy a határozat meghozatalától több mint egy év eltelt. Megjegyzem, hogy az országgyűlési biztos vizsgálata sem eredményezhet kedvezőtlenebb eredményt a hatósági eljárásban résztvevő ügyfelek terhére, mint a vizsgálat megindítása kori állapot.
Az eljárásom során bekért gyámügyi másolati iratokból megállapítható, hogy az építtetők 2001. júniusában tájékoztatásul megküldték a gyámhatóságnak a földhivatali bejegyzési kérelmüket. Az építésügyi hatósági eljárás folyamatban volt, így feltehetően a gyámhatóság ezért nem tett semmilyen intézkedést az ügyben. Nem kérte a törvényes képviselőktől számon, hogy jogerős használatbavételi engedély nélkül milyen intézkedést kezdeményeztek a földhivatalnál, és megkeresésemig a földhivataltól sem kértek tájékoztatást az esetlegesen megtett intézkedéséről.
Megállapítottam, hogy az építésügyi hatóság határozatait annak ellenére vette tudomásul az első fokú gyámhatóság, hogy az építtetők először fennmaradási- és továbbépítési, majd fennmaradási engedély iránti kérelméhez a kiskorú tulajdonos nevében és érdekében bármilyen intézkedést tett volna.
A IV. kerületi Gyámhivatal kérésemre beszerezte, majd megküldte a kiskorú ingatlanának tulajdonlapját. A bejegyzés szerint (2001. június 1-én kelt, 65030/2001. sz. határozattal) a kiskorú tulajdoni hányada az eredeti 1/1 helyett 2/8-ad lett, míg a haszonélvezőket ráépítés jogcímén 3/8-ad, 3/8-ad hányadban tulajdonosként tüntette fel a Dunakeszi Körzeti Földhivatal. A gyámhatóság által jóváhagyott megállapodás szerint azonban a felépítmény sorsa elválik az ingatlantól, tehát a földhivatal nem a hatóság által jóváhagyott megállapodásnak megfelelő változást jegyezte be az ingatlan-nyilvántartásba. A tulajdonlap III. része bejegyzést nem tartalmaz. Az 1996. 24. sz. és az 1997. 222. sz. bírósági határozataiban rámutatott a Legfelsőbb Bíróság arra, hogy az üres telekre bejegyzett haszonélvezeti jog terjedelmét az érdekelt felek – az építkezéshez igazodóan – szerződéssel módosíthatják, illetőleg az építési telekre szerződéssel biztosított haszonélvezeti jog terjedelme – ellenkező megállapodás hiányában – a dolog szerződéskötés-kori állapotához igazodik. A földhivatalnak észlelnie kellett volna, hogy a bejegyezni kért megállapodás a felépítmény tulajdonjogáról rendelkezik, a meglévő haszonélvezeti jog nem változik, valamint, hogy a bejegyzési kérelemhez nem csatoltak jogerős használatbavételi engedélyt. A fentebb ismertetett építésügyi eljárás ugyanis fennmaradási engedéllyel, 2003 januárjában jogerőssé vált határozattal zárult. Az ingatlan adatai között „beépítetlen terület”-et tűntetett fel a földhivatal, ugyanakkor a törvényes képviselők „ráépítés” jogcímén szerzett tulajdonjogáról rendelkezett.
A Gyámhivatal által megküldött iratokból arra lehet következtetni, hogy a földhivatal nem küldött határozatából a gyámhatóságnak, így az az esetleges jogorvoslati jogával sem élhetett. Az Inytv. 52. § (1) bekezdése szerint a jogok és tények bejegyzéséről, adatok átvezetéséről szóló határozatot - a változás tulajdoni lapon történő átvezetése után - kézbesíteni kell többek között, ha az érdekelt kiskorú vagy gondnokság alatt áll, a gyámhatóságnak. Eljárásom alatt a IV. kerületi Gyámhivatal arról értesített, hogy szóbeli konzultációnkat követően megfellebbezte a földhivatal tulajdonjogot bejegyző határozatát. Az eljárás jelenleg folyamatban van.
A gyámhatóság a földhivatali határozat elleni, utóbb benyújtott és hivatalomnak tájékoztatásul megküldött fellebbezésében kérte a kiskorú 1/1 tulajdoni hányadának visszaállítását, és a lakóház vázrajzának elkészültével a felépítménynek az eredeti, általa jóváhagyott megállapodás szerinti tulajdoni bejegyzését.
Megállapítható azonban, hogy az építésügyi hatóság a fennmaradási engedélyt a gyámhivatal által jóváhagyott mértékű telekhasználatnál jelentősen nagyobb alapterületű lakóházra adta meg.
Mint fentebb említettem, az építésügyi eljárásban hozott döntést ma már nem lehet megváltoztatni, és a kiskorú tulajdonosnak az nem is áll érdekében. Ugyanakkor megállapítottam, hogy a szabálytalan hatósági eljárásokkal a kiskorú tulajdonos tulajdonhoz fűződő alkotmányos joga súlyosan sérült (megszűnt az ingatlan 1/1 hányadának tulajdonjoga, annak részjogosítványától, a rendelkezési jog gyakorlásától megfosztották). Az Inytv. 5. § (1) bekezdése rögzíti, hogy az ingatlan-nyilvántartás - ha törvény kivételt nem tesz - a bejegyzett jogok és a feljegyzett tények fennállását hitelesen tanúsítja. Ugyanezen jogszabályhely (2) bekezdése szerint az ellenkező bizonyításáig az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogról és feljegyzett tényről vélelmezni kell, hogy az fennáll, és az ingatlan-nyilvántartás szerinti jogosultat illeti meg. Jelenleg tehát egy esetleges elidegenítés előtt a tulajdonlapot megtekintve más tulajdonviszonyt tükröz az ingatlan-nyilvántartás, mint amiről a kiskorú képviseletében a gyámhatóság döntött. Ezért szükséges a gyámhatóság hathatós intézkedése az ügyben, különös tekintettel arra, hogy a már hivatkozott, a hatóság által jóváhagyott „megállapodás” szerint az építtetőknek 2001. május 30-ig használatbavételi engedéllyel kellett volna rendelkezniük.
Megállapítottam továbbá, hogy az építtetők a megállapodás egyik pontját sem tartották be, különösen nem a visszterhes szerződés ”szolgáltatáshoz” (használatba adott telekmérethez) igazodó tulajdonhányad (2/8) biztosítása a felépítményben, mint „ellenszolgáltatás” mértéke vonatkozásában. Álláspontom szerint a gyámhatóságnak vizsgálnia kell, hogy az ellenérték fejében engedett telekhasználat nagyságának megváltozása (növekedése) nem vonja-e szükségszerűen maga után az egyébként hatósági határozattal jóváhagyott megállapodás megváltoztatását. Az első fokú gyámhatóság az általa a földhivatalhoz benyújtott fellebbezésében foglaltak szerint nem tartotta szükségesnek a megállapodás módosítását sem a területnövekedés vonatkozásában, sem abban a kérdésben, hogy az általa jóváhagyott megállapodás építési engedélyről szól, s ma már fennmaradási engedéllyel rendelkeznek az építtetők.
Figyelemmel arra, hogy mind az építésügyi hatóságok, mind a gyámhatóság mulasztottak az ügyben, melynek álláspontom szerint elsősorban a társhatóságok eljárásának alapjául szolgáló anyagi jogszabályok ismeretének hiánya lehet az oka, felkérem

I. a közigazgatási hivatalok vezetőit, hogy a kiskorú ingatlantulajdonosok alapvető jogainak és törvényes érdekeinek védelmében fordítsanak kiemelt figyelmet az építésügyi- és gyámhatóságok eljárásának törvényességére;
II. az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Fővárosi Gyámhivatal vezetőjét, hogy vizsgálja meg a IV. kerületi Gyámhivatalnak, mint első fokú gyámhatóságnak a kiskorú tulajdonosok érdekében kifejtett tevékenységét, és gondoskodjon hivatalában és az irányítása és szakmai felügyelete alatt álló gyámhivataloknál az anyagi jogszabályok maradéktalan érvényesítéséről;
III. a Pest megyei Földhivatal vezetőjét, gondoskodjon hivatalában és az irányítása alá tartozó földhivatalokban a kiskorú tulajdonosok érdekeit védő anyagi és eljárási jogszabályok maradéktalan megtartásáról és magtartatásáról.

Budapest, 2004. április 22.

Lenkovics Barnabás

Melléklet

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
 (5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
63. § (1) A fellebbezésnek a határozat végrehajtására halasztó hatálya van, kivéve ha a közigazgatási szerv a határozat azonnali végrehajtását rendelte el.
66. § (1) A fellebbezésről a felettes közigazgatási szerv határoz.
(2) A felettes szerv a fellebbezéssel megtámadott határozatot és az azt megelőző eljárást megvizsgálja, tekintet nélkül arra, hogy ki és milyen okból fellebbezett. A vizsgálat eredményeként a határozatot helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti.
(3) A felettes szerv, ha az érdemi határozat hozatalához nincs elég adat, vagy a tényállás további tisztázása szükséges, a határozat megsemmisítése mellett az ügyben első fokon eljárt közigazgatási szervet új eljárásra utasíthatja, vagy a tényállás kiegészítése iránt maga intézkedik.
71. § (1) Ha a közigazgatási szerv határozata jogszabályt sért, a felettes közigazgatási szerv a határozatot megváltoztathatja vagy megsemmisítheti, és az ügyben eljárt közigazgatási szervet új eljárásra utasíthatja. Ez a jogkör illeti meg a felettes közigazgatási szervet akkor is, ha a szakhatóság - a felettes szerve útján - a határozatnak részére történő megküldésétől [45. § (4) bek.] számított tizenöt napon belül hozzájárulásának figyelmen kívül hagyását sérelmezi.
(2) A határozat nem változtatható és nem semmisíthető meg, ha
b) a határozat megváltoztatása vagy megsemmisítése jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogot sértene,
c) a határozat jogerőre emelkedésétől számítva egy év eltelt,
77. § (1) A közigazgatási szerv első fokú határozata jogerős és végrehajtható, ha a határozat ellen határidőn belül nem fellebbeztek, a fellebbezésről lemondtak, vagy a fellebbezést e törvény kizárja.
(2) Végrehajtható az az első fokú határozat is, amelynek azonnali végrehajtását a közigazgatási szerv elrendelte.

1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről (Étv.)
18. § (1) Építési munkát végezni az e törvényben foglaltak, valamint az egyéb jogszabályok megtartásán túl, csak a helyi építési szabályzat, szabályozási terv előírásainak megfelelően szabad.
34. § (1) Telekalakításhoz, építmény, építményrész, épületegyüttes megépítéséhez, átalakításához, bővítéséhez, felújításához, helyreállításához, korszerűsítéséhez, lebontásához, elmozdításához, illetve használatbavételéhez, fennmaradásához vagy a rendeltetésének megváltoztatásához (a továbbiakban együtt: építési munka) a jogszabályokban meghatározott esetekben az építésügyi hatóság engedélye szükséges.
(2) Az építésügyi hatósági engedély feltételekhez köthető.
(5) Az építésügyi hatósági engedélyezéskor az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított 60 napon belül meg kell hozni.
48. § (1) Ha az építményt, építményrészt szabálytalanul építették meg, az építésügyi hatóság arra - az építtető vagy az ingatlannal rendelkezni jogosult kérelme alapján - fennmaradási engedélyt ad, ha a 18-19. §-okban és a 31. §-ban meghatározott feltételek fennállnak vagy megteremthetők és az építtető az építési jogosultságát igazolta. Ha az építményt, építményrészt építésügyi hatósági engedély nélkül bontották le az építésügyi hatóság azt - határozattal - tudomásul veszi.
(3) Az építésügyi hatóság az építtetőt - kérelem hiányában - a fennmaradási engedély iránti kérelem benyújtására felhívhatja, vagy az eljárást hivatalból az építtető költségére lefolytathatja.
49. § (1) Ha az építésügyi hatóság a 48. § szerint a fennmaradási engedélyt megadja, illetőleg a lebontást tudomásul veszi, ezzel egyidejűleg az építésügyi bírságot is ki kell szabni. Az építésügyi bírság alapjául a szabálytalanul létrehozott vagy megsemmisült építménynek, építményrésznek a külön jogszabályban meghatározott értéke szolgál. Az építésügyi bírság az építmény, építményrész készültségi fokának megfelelő - külön jogszabályban meghatározott - számított értéknek legalább 20%-a, legfeljebb 100%-a. Az építésügyi bírságot az építésügyi hatóság által a 48. § (4) bekezdés szerinti határozatában előírt határidőben kell megfizetni.
(2) Ha az építtető a szabálytalanul megépített építményt, építményrészt a kiszabott építésügyi bírság megfizetésére előírt határidő lejárta előtt lebontja, vagy a szabálytalanságot megszünteti, az építésügyi hatóság a bírságot elengedi. Egyéb esetekben a kiszabott építésügyi bírság nem engedhető el.

46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról (KTM rendelet)
9. § (1) A következő építési tevékenységek csak építési engedély alapján végezhetőek:
a) építmény építése, bővítése, elmozdítása, kivéve:
16. § (1) Az építési engedélyt az elvégezni kívánt építési munka egészére kell kérni.
17. § Az építési engedély iránti kérelemhez mellékelni kell
a) az építtető építési jogosultságát igazoló okiratot 1 példányban,
35. § (1) Ha csak építési engedély alapján végezhető építési tevékenységet építési engedély nélkül vagy az engedélytől eltérően, illetőleg az építési engedélyhez nem kötött építési munkát a 9. § (4) bekezdésében meghatározott előírásoktól eltérően (a továbbiakban együtt: szabálytalanul) végezték el, az így megépített befejezett vagy befejezetlen építményre, építési tevékenységre az építtetőnek fennmaradási engedélyt kell kérnie. A fennmaradási engedély iránti kérelmet az építtető jogutódja is előterjesztheti.
(2) A fennmaradási engedély iránti kérelemhez mindazokat a mellékleteket csatolni kell, amelyek az építési engedély iránti kérelemhez szükségesek lettek volna, továbbá, ha az építkezésnek volt felelős műszaki vezetője - annak hiányában építésügyi műszaki szakértő - szakvéleményét arról, hogy az építményt a vonatkozó szakmai, minőségi előírások megtartásával, szakszerűen építették meg és az a rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas

1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról (a továbbiakban: Csjt.)
86. § (1) A szülői felügyeletet gyakorló szülő joga és kötelessége, hogy kiskorú gyermekét mind személyi, mind vagyoni ügyeiben képviselje.
(2) A szülő képviseleti joga nem terjed ki a gyermek olyan vagyonával kapcsolatos ügyekre, amely vagyon nem tartozik kezelése alá. Az a szülő, akinek vagyonkezelői joga nincs, vagyoni ügyekben gyermekét nem képviselheti.
(3) Ha a szülői felügyelet mindkét szülőt együtt illeti meg, a szülők akár kölcsönösen, akár külön-külön közokiratba vagy teljes bizonyítóerejű magánokiratba foglalt meghatalmazást adhatnak egymásnak, hogy a gyermek vagyoni ügyeiben a törvényes képviseletet az egyik szülő a másik nevében is gyakorolja.
(4) A gyermek nevében fellépő szülőt a mindennapi életben előforduló kisebb jelentőségű vagyonjogi ügyleteknél jóhiszemű harmadik személyek olyannak tekinthetik, mint aki a másik szülő meghatalmazottjaként is eljár.
87. § (1) A szülő nem képviselheti gyermekét olyan ügyben, amelyben ő maga vagy házastársa, egyenesági rokona avagy az ő törvényes képviselete alatt álló más személy a gyermekkel szemben ellenérdekű félként szerepel, vagy amelynek tárgya a gyermek családi jogállásának megállapítása. Ez a rendelkezés nem vonatkozik a gyermek örökbefogadásával kapcsolatos nyilatkozatra, továbbá nem akadályozza, hogy a szülő a nála elhelyezett gyermek tartása iránt a másik szülő ellen indított eljárásban gyermekét képviselje.

149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Korm. rendelet)
25. § (1) A szülők által a gyermekük nevében tett, továbbá a gyermeküket érintő jognyilatkozatok érvényességéhez a gyámhivatal jóváhagyása szükséges, ha a jognyilatkozat
e) a gyermek tulajdonában lévő ingatlan vagy ingatlan tulajdoni hányad elidegenítésére, megterhelésére vagy közös tulajdon megszüntetésére, továbbá - a haszonélvezeti jog kivételével - vagyoni értékű joggal vagy végrehajtással terhelt ingatlan megszerzésére, értékhatártól függetlenül [Ptk. 19. § (1) bek. c) pont],
h) a gyermek tulajdonában álló ingatlanon vagy ingatlan tulajdoni hányadán az építtető részére tulajdonszerzést jelentő építési, épületbővítési vagy más értéknövelő beruházás engedélyezésére,
i) a gyermek tulajdonában lévő ingatlanon vagy ingatlan tulajdoni hányadán álló felépítmény bontásának engedélyezésére,
(2) A gyámhivatal az (1) bekezdésben felsorolt jognyilatkozat jóváhagyását elutasítja, ha a jognyilatkozatot tartalmazó okirat alaki szempontból érvénytelen. A jognyilatkozat gyámhivatali jóváhagyása a jognyilatkozat érvényességéhez szükséges - jogszabályban előírt - egyéb feltételeket nem pótolja.
153. § (1) A jóváhagyás iránti kérelemhez mellékelni kell
a) az ingatlanra vonatkozó szerződés egy eredeti és három másolati példányát,
b) 3 hónapnál nem régebbi adó- és értékbizonyítványt, vagy az ingatlanközvetítésre feljogosított bármely szerv értékbecslését, kivéve, ha az ingatlan értékét az illetékhivatal 6 hónapnál nem régebben már megállapította,
c) az ingatlan 15 napnál nem régebbi tulajdoni lapjának másolatát.

1997. évi CXLI. törvény az ingatlan-nyilvántartásról (a továbbiakban: Inytv.) egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 109/1999. (XII. 29.) FVM rendelettel 

Inytv. 3. § (1) Egyes jogok az ingatlan-nyilvántartásban a tulajdoni lapra történő bejegyzéssel keletkeznek.
(2) Az okiraton alapuló bejegyzés keletkezteti az átruházáson alapuló tulajdonjogot, továbbá a szerződésen alapuló vagyonkezelői jogot, földhasználati jogot, haszonélvezeti jogot és a használat jogát, a telki szolgalmi jogot, a jelzálogjogot (önálló zálogjogot).
(3) E törvényben meghatározott egyes jogok és jogilag jelentős tények bejegyzése a későbbi jogszerzők szerzését korlátozza, vagy feltételessé teszi.
4. § (1) Az ingatlan-nyilvántartás - az e törvényben meghatározottak szerint - nyilvános.
 5. § (1) Az ingatlan-nyilvántartás - ha törvény kivételt nem tesz - a bejegyzett jogok és a feljegyzett tények fennállását hitelesen tanúsítja. Ha valamely jogot az ingatlan-nyilvántartásba bejegyeztek, illetve, ha valamely tényt oda feljegyeztek, senki sem hivatkozhat arra, hogy annak fennállásáról nem tudott.
(2) Az ellenkező bizonyításáig az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogról és feljegyzett tényről vélelmezni kell, hogy az fennáll, és az ingatlan-nyilvántartás szerinti jogosultat illeti meg. A jogok, tények törlése esetén - az ellenkező bizonyításáig - azt kell vélelmezni, hogy azok nem állnak fenn.
6. § (1) A jogok és jogilag jelentős tények bejegyzésére illetőleg feljegyzésére irányuló ingatlan-nyilvántartási eljárás - ha e törvény másként nem rendelkezik - az ügyfél kérelmére vagy hatósági megkeresésre indul, és az ingatlan-nyilvántartásba csak az a jog, jogilag jelentős tény jegyezhető be, illetőleg kerülhet feljegyzésre, amelyet a kérelem vagy hatósági megkeresés megjelöl.
(2) A bejegyzés, feljegyzés, illetőleg az erről szóló határozat a bejegyzés, feljegyzés iránti kérelemben foglaltak szerint javítható, illetőleg egészíthető ki.
12. § A földrészleten kívül önálló ingatlannak kell tekinteni:
a) az épületet, a pincét, a föld alatti garázst és más építményt, ha az nem vagy csak részben a földrészlet tulajdonosának a tulajdona (a továbbiakban: önálló tulajdonú épület),
16. § Az ingatlan-nyilvántartásba az ingatlanhoz kapcsolódó következő jogok, illetőleg annak jogosultjai jegyezhetők be:
a) tulajdonjog, illetőleg állami tulajdonban álló ingatlan esetében az állam tulajdonosi jogait gyakorló szervezet és a vagyonkezelői jog,
d) haszonélvezeti jog és használat joga,
17. § (1) Az ingatlan-nyilvántartásba csak az ingatlanhoz kapcsolódó következő, jogilag jelentős tények jegyezhetők fel:
a) a jogosult kiskorúsága vagy gondnokság alá helyezése,
i) épület létesítésének vagy lebontásának a ténye,
Vhr. 2. § A tulajdoni lap I. része az ingatlan következő adatait tartalmazza:
f) az épület fő rendeltetés szerinti jellegét (lakóház, üdülő, gazdasági épület stb.),
g) utalást az ingatlan mindenkori tulajdonosát megillető telki szolgalmi, illetőleg földhasználati jogra,
Vhr. 3. § A tulajdoni lap II. része az ingatlanhoz kapcsolódó következő jogokat, illetve annak jogosultjait, és az ingatlanra, valamint a jogosultakra vonatkozó tényeket tartalmazza:
a) a tulajdonjogot, valamint a tulajdonos kiskorúságát vagy gondnokság alá helyezés tényét,
s) az épület létesítésének vagy lebontásának a tényét,
Vhr. 6. § (1) Tulajdonjogot egész ingatlanra, egész tulajdoni illetőségre vagy ezek eszmei hányadára lehet bejegyezni.
(2) Ha a tulajdonszerzés nem az egész ingatlanra vonatkozik, a bejegyzésben fel kell tüntetni a megszerzett eszmei hányadot; ha a tulajdonszerzés a jogelőd tulajdoni illetőségének csak egy részére vonatkozik, a bejegyzésben a megszerzett rész egész ingatlanhoz viszonyított hányadát kell feltüntetni.
Vhr. 10. § (1) Haszonélvezeti jogot egész ingatlanra, egész tulajdoni illetőségre vagy ezek eszmei hányadára, vagy az ingatlan természetben meghatározott vagy területnagyságban kifejezett részére lehet bejegyezni.
(2) A bejegyzésben fel kell tüntetni a haszonélvezeti jog időtartamát is, illetőleg azt, hogy a haszonélvezeti jog a jogosultat élete végéig megilleti (holtig tartó haszonélvezeti jog). A túlélő házastárs törvényes öröklésen alapuló haszonélvezeti jogát "özvegyi jog" elnevezéssel kell megjelölni.
(3) Haszonélvezeti jogot több jogosult javára egyidejűleg is be lehet jegyezni, fel kell azonban tüntetni, hogy a haszonélvezeti jog a jogosultakat közösen vagy egymást követő sorrendben illeti-e meg.
Vhr. 11. § (1) A használat jogát egész ingatlanra vagy az ingatlan természetben meghatározott (pl. lakáshasználat) vagy területnagyságban kifejezett részére lehet bejegyezni.
(2) A használat jogának nyilvántartására egyebekben a haszonélvezeti jog nyilvántartására vonatkozó szabályokat kell értelemszerűen alkalmazni.
Inytv. 25. § (1) Az ingatlan-nyilvántartási eljárás az ingatlannal kapcsolatos jogok bejegyzésére és tények feljegyzésére, illetve az ingatlan adataiban bekövetkezett változások átvezetésére (együtt: változás vezetése) irányuló államigazgatási eljárás.
Inytv. 26. § (1) Az ingatlanhoz kapcsolódó jog vagy tény keletkezését, módosulását, illetve megszűnését kérelemre vagy megkeresésre kell az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezni.
(2) A kérelmet a bejegyzés alapjául szolgáló szerződés (jognyilatkozat) keltétől számított 30 napon belül kell a körzeti földhivatalhoz benyújtani. Ha a szerződés (jognyilatkozat) létrejöttéhez harmadik személy beleegyezése vagy - ide nem értve a földhivatali engedélyt - hatósági jóváhagyás szükséges, a kérelmet a beleegyezéstől, illetve a jóváhagyástól számított 30 napon belül kell a körzeti földhivatalhoz benyújtani.
(3) A bejegyzés iránti kérelem benyújtására meghatározott határidő elmulasztása esetén az illetékekről szóló törvény szerinti mulasztási bírságot kell fizetni.
(4) A kérelemhez csatolni kell a bejegyzés alapjául szolgáló okiratot, valamint annak két másolatát, amelynek tartalmaznia kell az okiratra vezetett záradékot (jóváhagyást, igazolást stb.) is, továbbá a bejegyzéshez és az illeték megállapításához szükséges egyéb iratokat.
(5) A bejegyzést - ha jogszabály rendelkezéséből vagy a felek megállapodásából más nem következik - annak kell kérnie, aki ezáltal jogosulttá válik. Kérheti a bejegyzést az is, akinek ez bejegyezett jogát érinti.
(6) Az eljáró hatóság (bíróság, közjegyző, bírósági végrehajtó stb.) bejegyezhető jogra vagy feljegyezhető tényre vonatkozó határozata alapján - annak jogerőre emelkedése után - megkeresi a földhivatalt a bejegyzés iránt. A vagyonszerzést létrehozó, megállapító bírósági határozatot két példányban kell a körzeti földhivatal részére megküldeni.
(7) A szerződő felek kérelmüket közös nyilatkozattal mindaddig visszavonhatják, amíg abban a földhivatal nem hozott határozatot. Ha a bejegyzés folytán harmadik személy vált volna jogosulttá, a kérelem visszavonásához az ő hozzájárulása is szükséges.
Inytv. 28. § (1) Az ingatlan adataiban bekövetkezett változás átvezetéséhez a külön jogszabályban meghatározott hatósági engedély (jóváhagyás) és igazolás, az ingatlan-nyilvántartási térkép tartalmát érintő változás átvezetéséhez pedig jogszabályban meghatározott változási vázrajz is szükséges.
Inytv. 29. § Jogok bejegyzésének és tények feljegyzésének - ha törvény másként nem rendelkezik - olyan közokirat, teljes bizonyító erejű magánokirat vagy ezeknek a közjegyző által hitelesített másolata (a továbbiakban: okirat) alapján van helye, amely a bejegyzés tárgyát képező jog vagy tény keletkezését, módosulását, illetve megszűnését igazolja, továbbá tartalmazza a bejegyzést, feljegyzést megengedő nyilatkozatot az ingatlan-nyilvántartásban bejegyzett, vagy közbenső szerzőként bejegyezhető jogosult részéről (bejegyzési engedély). A bejegyzési engedélyt a jogosult külön, a bejegyzés alapjául szolgáló okirattal azonos alakisággal rendelkező okiratban is megadhatja.
Inytv. 30. § (1) Bejegyzés alapjául szolgálhat a bíróság ítélete, illetőleg a hatóság határozata, ha bejegyezhető jogra és tényre vonatkozik.
(2) Tulajdonjog bejegyzésének törléséhez és az eredeti ingatlan-nyilvántartási állapot visszaállításához hatósági határozat szükséges. Nem vonatkozik ez a rendelkezés arra az esetre, ha a felek utóbb a bejegyzés alapjául szolgáló szerződéstől elállnak, azt felbontják vagy megszüntetik, illetve érvénytelennek ismerik el. A felek ilyen megállapodása esetén a tulajdonjog törlésére a változások bejegyzésére vonatkozó szabályok az irányadók.
 (3) A tulajdonjog, haszonélvezeti jog, a használat joga, szolgalmi jog, vételi jog, jelzálogjog (önálló jelzálogjog) keletkezésére, módosulására, illetve megszűnésére vonatkozó bejegyzésnek közokirat, ügyvéd által ellenjegyzett magánokirat alapján van helye. Ellenjegyzésként a jogtanácsos ellenjegyzését is el kell fogadni, ha a szerződő felek valamelyike jogtanácsos által képviselt szervezet. Nem alkalmas bejegyzésre az olyan okirat, amelyen a készítő és ellenjegyző ügyvéd, illetőleg a közokiratba foglaló közjegyző szerződő félként van feltüntetve.
(4) Az ellenjegyzéssel ellátott magánokirat bejegyzés alapjául akkor fogadható el, ha az tartalmazza az ellenjegyző személy nevét, aláírását, irodájának székhelyét, az ellenjegyzés időpontját és az "ellenjegyzem" megjelölést. Az ügyvéd által teljesített ellenjegyzés érvényességének további feltétele a szárazbélyegző lenyomata.
Inytv. 37. § (1) A bejegyzéshez az alapul szolgáló okiraton, bejegyzési, feljegyzési kérelmen, illetőleg bejegyzési, feljegyzési engedélyen felül - ha külön jogszabály előírja - meghatározott hatósági engedély (jóváhagyás), illetve igazolás szükséges.
Inytv. 39. § (1) Ha a kérelemnek, illetőleg mellékletének vagy a bejegyzés alapjául szolgáló okiratnak pótolható hiányossága van, a kérelmezőt határidő megjelölésével fel kell hívni a hiány pótlására.
Inytv. 40. § (1) El kell utasítani a kérelmet, ha a felhívás ellenére határidőn belül nem pótolják azokat a hiányosságokat, amelyek miatt a változás nem jegyezhető be. Erre a jogkövetkezményre a hiánypótlásról szóló felhívásban a kérelmezőt figyelmeztetni kell.
(2) Ha a kérelmező a hiánypótlási felhívásra nem nyilatkozott, a földhivatal a kérelem teljesíthető részének helyt ad, a többi részét pedig elutasítja. Erre a kérelmezőt a felhívásban figyelmeztetni kell.
Inytv. 49. § (1) Az ingatlan-nyilvántartásba jog és tény csak azzal szemben jegyezhető be, aki ott jogosultként már szerepel, vagy akit egyidejűleg jogosultként bejegyeznek.
Vhr. 86. § (2) Ha a bejegyzés valamely korábban bejegyzett jogra vagy feljegyzett tényre vonatkozik, a határozatnak tartalmaznia kell a korábbi bejegyzés, illetőleg feljegyzés jogosultját és sorszámát.
(3) Ha a bejegyzés nem az egész ingatlanra vonatkozik, a határozatban a bejegyzésre vonatkozó szabályok szerint meg kell jelölni az ingatlan eszmei hányadát vagy természetben meghatározott részét.
Vhr. 87. § Tulajdonjogot csak azzal szemben lehet bejegyezni, aki az ingatlan-nyilvántartásban tulajdonosként szerepel, vagy az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett tulajdonostól bejegyzés nélkül szerzett tulajdonjogot, illetőleg érvényes szerződés vagy más jogcímen tulajdoni igényt. Utóbbi esetben bejegyzésre alkalmas okirattal kell igazolnia a közbenső jogszerzést, és erre a bejegyzésben utalni kell.
Inytv. 52. § (1) A jogok és tények bejegyzéséről, adatok átvezetéséről szóló határozatot - a változás tulajdoni lapon történő átvezetése után - kézbesíteni kell
a) a kérelmezőnek az eredeti aláírással ellátott okirattal, ha ezt az okiratot nem kell az illetékhivatalnak továbbítani,
b) annak, aki a bejegyzés folytán jogosulttá vált, illetőleg akinek érdekében a jogot vagy tényt bejegyezték,
c) annak, akinek bejegyzett joga módosult, vagy megszűnt, illetőleg akinek érdekében a bejegyzett jog vagy tény módosult, vagy megszűnt,
d) tulajdoni hányadot érintő bejegyzés esetén valamennyi tulajdonostársnak,
j) ha az érdekelt kiskorú vagy gondnokság alatt áll, a gyámhatóságnak,