Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2216/2004. számú ügyben

Előadó: Balsai Józsefné dr.

Az eljárás megindítása
A panaszos beadványában - többek között - azt sérelmezte, hogy a helyi Polgármesteri Hivatalban járva leadta igényét a földhasznosítási program keretein belül az önkormányzati földek gyomtalanítására és termővé fordítására, de írásos visszaigazolást nem kapott.
Ez ügyben, 2003. évben a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztériumba írott levelét válaszra sem méltatták. Azt is sérelmezte, hogy Dr. E. K. ügyvéd tevékenysége ellen tett írásos bejelentése tárgyában a Nyíregyházi Ügyvédi Kamara nem intézkedett, semmilyen választ nem kapott onnan sem.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált demokratikus jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének gyanúja miatt indult.
Eljárásom során tájékoztatást kértem a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivataltól, a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztériumtól, továbbá a Nyíregyházi Ügyvédi Kamarától, egyúttal kértem az ügyben keletkezett dokumentumok rendelkezésemre bocsátását. 

A megállapított tényállás
A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője megkeresésemre - a Nyíregyháza Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala jegyzőjétől kapott információk alapján - a következő tájékoztatást adta:
Az önkormányzati földek gyomtalanítására, termővé fordítására vonatkozó igénnyel panaszos a Polgármesteri Hivatalhoz nem fordult, ezzel kapcsolatos iratanyaggal nem rendelkeznek. Informálódtak ugyanakkor a Városüzemeltetési Kht.-nál, ugyanis Nyíregyháza városban a Városüzemeltetési Kht. gondoskodik az önkormányzati területek karbantartásáról. A panaszos a Kht.-nál szóban több alkalommal jelezte, hogy parlagfűirtásban vállalkozóként közreműködne, mivel újságban olvasta, hogy a Kormány jelentős összeget szán a parlagfű irtására. Panaszos e szándékával több alkalommal - többször követelő módon - kereste a Kht.-t és hivatkozott arra, hogy vállalkozóként jelentős gépparkkal rendelkezik a feladat átvállalásához. 
A Kht. szakemberei panaszost felkeresték a lakásán, ahol elhanyagolt, gyomos portát találtak. A helyszínen kiderült, hogy sem vállalkozói engedéllyel, sem gépekkel nem rendelkeznek a kérelem szerinti feladat vállalásához. A Kht. a továbbiakban ezért elzárkózott a tárgyalásoktól. 
A helyi Polgármesteri Hivatalnál a Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési Irodán, illetve a Szociális Irodán jelent meg ügyfélként panaszos és a férje. A Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési Irodán bérleti szerződést kötött önkormányzati tulajdonú beépítetlen ingatlan hasznosítására (1998. március 30.), melynek érvénye 2000. november 30. napján lejárt. Ekkor új haszonbérleti szerződést kívánt kötni, mivel azonban 42.426 forint díjhátraléka volt, a hivatal nem köthetett újabb szerződést panaszossal és férjével. A tartozás jelenleg is fennáll. 2000. évben telekcserét is kért, mely nem volt teljesíthető az ingatlanukat terhelő jelentős jelzálogjog miatt. A részükre kedvezménnyel felajánlott telekre viszont nem kötöttek adás-vételi szerződést. 
A panaszos 2004. márciusában értelmezhetetlen kártérítési igényt tartalmazó levelet küldött - a város középülteire, külterületi ingatlanaira stb. vonatkozóan - a Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési Irodának, melyre választ valóban nem kapott, ezért intézkedtek az eljárási szabályok betartására, illetve a válaszadás pótlására, amely 2004. május 17-én megtörtént.
A panaszos hátrányos szociális körülmények között él több gyermekkel. Az önkormányzat évente 2-4 alkalommal átmeneti rendkívüli segélyben és rendszeres gyermekvédelmi támogatásban részesíti, ezen belül közgyógyellátási igazolvánnyal is rendelkezik. 
A panaszosnak a helyi Polgármesteri Hivatalhoz érkezett beadványai - kivéve kártérítési igényét tartalmazó levelét, amelyre később reagáltak - szakszerű és körültekintő elintézést nyertek.
A Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium megkeresésemre arról tájékoztatott, hogy panaszos 2003. szeptemberi beadványa sajnálatos módon - adminisztratív hiba miatt - nem került megválaszolásra, és ezt a tényt nem észlelték. A sérelmezett eljárásért elnézést kért és intézkedett a panasz megválaszolása érdekében 2004. november 9-én. 
A Nyíregyházi Ügyvédi Kamara elnökének tájékoztatása szerint Dr. E. K. nyíregyházi ügyvéddel szemben benyújtott panasz hiányos volt, abból nem volt megállapítható, hogy panaszolt ügyvéd mely magatartását és milyen okból kifogásolja panaszos, ezért hiánypótlásra kellett felhívni. Ezt követően a Kamara elnöke 2004. február 26-án az ügyvédet szólította fel a kiegészített panaszra vonatkozó észrevétel előterjesztésére. A felhívás ellenére észrevétel nem érkezett az ügyvédtől, így álláspontjának ismerete nélkül rendelte el az előzetes vizsgálatot 2004. április 7-én. Az előzetes vizsgálat után a fegyelmi megbízott fegyelmi eljárás lefolytatását indítványozta 2004. június 23-án és azt 2004. július 1. napján kelt P-8/2004-1. számú határozattal rendelte el. Az erről szóló határozatot 2004. július 2-án ajánlott küldeményként megküldte panaszosnak is. 
A Nyíregyházi Ügyvédi Kamara Fegyelmi Bizottságának Fegyelmi Tanácsa az erre előírt eljárási szabályok betartásával 2004. szeptember 20-án megtartott tárgyaláson hozott határozatot Dr. E. K. ügyében. Mindezek alapján az Ügyvédi Kamara elnöke úgy ítélte meg, hogy Dr. E. K. ügyvéddel szemben a hatályos eljárási szabályok és szabályzat alapján határidőben lefolytatódott az előzetes vizsgálat és a fegyelmi eljárás, melyben a szükséges tájékoztatást a panaszos megkapta.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. (A jogbiztonsággal és a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben.) 
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv felé.

Az ügy jogszabályi háttere
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
2. § (1) A közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust. (4) A közigazgatási szervek feladataikat a lakosság tevékeny közreműködésével látják el. Az államigazgatási eljárás a hatóság, az ügyfelek, továbbá az eljárásban részt vevő más szervek és személyek hatékony együttműködésére épül.

2004. évi XXIX. törvény az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről, valamint egyes törvényi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről, valamint egyes törvényi rendelkezések megállapításairól
A közérdekű kérelmekkel, panaszokkal és bejelentésekkel kapcsolatos eljárás
141. § (1) Az állami és helyi önkormányzati szervek a panaszokat és a közérdekű bejelentéseket e törvény szerint kötelesek elintézni. (4) Panasszal és a közérdekű bejelentéssel bárki - szóban, írásban vagy elektronikus úton - fordulhat a tárgykörben eljárásra jogosult szervhez. A szóbeli bejelentést az eljárásra jogosult szerv köteles írásba foglalni.
142. § (1) A panaszt és a közérdekű bejelentést a beérkezéstől számított harminc napon belül kell elbírálni.

1998. évi XI. törvény az ügyvédekről
Az előzetes vizsgálat
46. § (1) A kamara elnöke az előzetes vizsgálat elrendeléséről haladéktalanul tájékoztatja az eljárás alá vont ügyvédet, és közli vele az eljárás okát. (2) A fegyelmi megbízott feladata a tényállás megállapításához szükséges körülmények tisztázása. Ennek érdekében nyilatkoztatnia kell az eljárás alá vont ügyvédet, meghallgathatja a tanúkat, szakértő közreműködését veheti igénybe, az ügy iratait az ügyvédtől bekérheti és egyéb bizonyítást végezhet. Az eljárási cselekményről jegyzőkönyvet kell készíteni. (4) A fegyelmi megbízott a vizsgálatának eredményéről jelentést készít a kamara elnöke részére, a jelentéshez csatolni kell az iratokat. (5) Az előzetes vizsgálatot 3 hónap alatt be kell fejezni. Ez a határidő indokolt esetben, egy ízben további 3 hónappal meghosszabbítható.

A kamara elnökének intézkedései
47. § (1) A kamara elnöke az előzetes vizsgálat után a következő határozatot hozza, illetve intézkedést teszi: a) megszünteti az előzetes vizsgálatot, b) az előzetes vizsgálat megszüntetése mellett kisebb súlyú fegyelmi vétség esetén írásban figyelmeztetést alkalmaz, c) elrendeli a fegyelmi eljárást. (2) Az (1) bekezdésben foglalt határozatról, illetve intézkedésről az eljárás alá vont ügyvédet és a panasz előterjesztőjét értesíteni kell.

Az első fokú fegyelmi tanács határozata
55. § (5) A határozatot és indokait szóban ki kell hirdetni, és 30 napon belül az eljárás alá vont ügyvéd, a képviselője, valamint a kamara elnöke részére kézbesíteni kell.
57. § (1) Az első fokú fegyelmi tanács határozata ellen az eljárás alá vont ügyvéd, a képviselője és a kamara elnöke a másodfokú fegyelmi tanácshoz fellebbezhet.

A vizsgálat megállapításai
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen és nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen következménye, hogy a jogalkalmazási magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat feladat- és hatáskörébe tartozó törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy a 30 napos ügyintézési határidőt betartsa.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 64. §-a a következő rendelkezést tartalmazza: „A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen elő az illetékes állami szerv felé.” Az idézett rendelkezés nem értelmezhető úgy, hogy kizárólag az érintett szervhez lehet a panaszt előterjeszteni. Az ügy érdemi elintézéséhez való jogot a panaszt fogadó hatóságnak minden lehetséges eszközzel érvényesíteni kell.
Fent kifejtettek alapján megállapítottam, hogy Nyíregyháza Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalának Vagyongazdálkodási és Üzemeltetési Irodája alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okozott akkor, amikor a hozzá érkező beadvány megválaszolásáról nem határidőben - hanem közel két hónap múlva - intézkedett. A késedelmes eljárás a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével kapcsolatban is visszásságot okozott. Az Alkotmánybíróság 9/1992. (I. 30.) AB határozatában kimondta, hogy a jogállamiság egyik tartalmi eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság megköveteli a normák egyértelműségét, és az egyes jogintézmények kiszámíthatóságát. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha az intézmények az eljárási normákat betartják.
Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium eljárásával kapcsolatosan megállapítottam, hogy panaszos 2003. szeptemberében írt beadványára a minisztérium 2004. november 09-én - több mint 1 év múlva - válaszolt, a panasz e része tehát megalapozott. A minisztérium késedelmes eljárása ugyancsak a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásságot okozott.
A Nyíregyházi Ügyvédi Kamara eljárásával kapcsolatban a vizsgálat alapján megállapított tényállásból azt a következtetést vontam le, hogy az minden tekintetben megfelelt a hatályos jogszabályi előírásoknak, ugyanis az előzetes vizsgálat 3 hónap alatt befejeződött, további 3 hónap alatt pedig a fegyelmi megbízott, vizsgálatának eredményéről összefoglaló jelentést készített, amely alapján a Kamara elnöke elrendelte a fegyelmi eljárást. Az erről szóló határozatot panaszos részére is megküldte ajánlott küldeményként 2004. július 2-án. A fegyelmi eljárás során hozott első fokú határozat tartalmazta a jogorvoslatról való tájékoztatást is. A fegyelmi tanács e határozata ellen panaszosnak nincs fellebbezési joga, hiszen nincs olyan törvényi előírás sem, amely szerint azt részére meg kell küldeni. Az ügyben alkotmányos visszásságot eredményező mulasztás nem történt, ezért a vizsgálatot befejezettnek tekintem.
Fentebb feltárt visszásságok miatt kezdeményezéssel, ajánlással nem élek, mert a jogsértést - később ugyan, de - orvosolták. Azonban a feltárt visszásságok jövőbeni elkerülése érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, módosított 1993. évi LIX. törvény 17. § (1) bekezdésére hivatkozással nyomatékosan felhívom a Nyíregyházi Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Jegyzőjének, valamint a Környezetvédelmi és Vízügyi Miniszternek a figyelmét arra, hogy fokozottan gondoskodjon hivatalában a jogszabályokban rögzített eljárási szabályok és a bennük testet öltő garanciák maradéktalan betartásáról.

Budapest, 2005. január 4.

Lenkovics Barnabás sk.