Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 1981/2004. sz. ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
Az eljárás megindítása
A soproni József Attila Gyermekvédelmi Központ Cseresznye sor 22. szám alatti gyermekotthonának egyik gyermekfelügyelője arról tájékoztatott, hogy az otthonban élő gyermekekkel a nevelők és a gyermekfelügyelők közül néhányan minősíthetetlen hangnemet használnak. A panaszos tudomása szerint 2003-ban az egyik gyermekfelügyelő egy 15 éves, nevelésére, gondozására bízott gyermeket a fürdőszobában összevert. Erről a gyermekotthon szakmai vezetője tudott, de az ügyet nem vizsgáltatta ki, a gyermekfelügyelőt nem vonta felelősségre. A panaszos a felmerült problémákat jelezte az intézmény igazgatójának. Az igazgató 2004. február 23-án kelt levelében arról értesítette a panaszost, hogy bejelentése alapján a gyermekek jogait sértő dolgozók ellen fegyelmi eljárást kezdeményezett.
A beadvány alkotmányos jogokkal összefüggő sérelemre utalt, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam. Az Obtv. 18. § (3) bekezdésének értelmében a Győr-Moson-Sopron Megyei Közigazgatási Hivatal Gyámhivatalának (a továbbiakban: megyei gyámhivatal) vezetőjét a panaszban foglaltak vizsgálatára és a vizsgálat során keletkezett dokumentumok másolatának megküldésére kértem.

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
6. § (5) A gyermeknek joga van emberi méltósága tiszteletben tartásához, a bántalmazással - fizikai, szexuális vagy lelki erőszakkal -, az elhanyagolással és az információs ártalommal szembeni védelemhez. A gyermek nem vethető alá kegyetlen, embertelen, megalázó testi fenyítésnek, büntetésnek vagy bánásmódnak.
7. § (2) A gyermeknek joga van - örökbefogadó családban vagy más, családot pótló ellátás formájában - a szülői vagy más hozzátartozói gondoskodást helyettesítő védelemhez. (3) A gyermek helyettesítő védelme során tiszteletben kell tartani lelkiismereti és vallásszabadságát, továbbá figyelemmel kell lenni nemzetiségi, etnikai és kulturális hovatartozására.

15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
109. § (1) A gyermekotthon megszakítás nélküli munkarend szerint működő, bentlakásos gyermekintézmény, amely a) a gondozott gyermek számára alaptevékenységként biztosítja az otthont nyújtó ellátást a gyámhivatal által jóváhagyott egyéni elhelyezési terv és az általa készített egyéni gondozási-nevelési terv szerint,
Képesítési előírások a gyermekjóléti és gyermekvédelmi személyes gondoskodás egyes formáiban dolgozók részére
2. Gyermekotthon	nevelő	pedagógus, felsőfokú szociális alapvégzettség, pszichológus, vagy mentálhigiénés szakember, gyermek- és ifjúságvédelmi tanácsadó oklevéllel rendelkező: teológus, hittanár, hittantanár	
	gyermekfelügyelő	 gyermek- és ifjúsági felügyelő II. (OKJ), dajka	
	utógondozó, családgondozó	 felsőfokú szociális alapvégzettség, pedagógus, pszichológus, vagy mentálhigiénés szakember, gyermek- és ifjúságvédelmi tanácsadó, jogi szakokleveles családvédelmi tanácsadó oklevéllel rendelkező: védőnő, teológus, hittantanár, hittanár	

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
A megyei gyámhivatal munkatársai vizsgálatuk során az ügyben érintett valamennyi dolgozót és gyermeket meghallgatták.
A gyermekekkel és az érintett gyermekfelügyelővel való megbeszélés alapján nem nyert kétséget kizáróan bizonyítást, hogy bármelyik gyermeket is testi fenyítésben részesítette volna a gyermekfelügyelő. Emberi méltóságot sértő, trágár kifejezések használatát sem állapította meg a vizsgálat.
A gyermekekkel foglakozó felnőttek elmondták, hogy esetenként valóban hangosan és nem mindig a megengedett stílusban beszélnek a gondozottakkal. A gyermekek a felnőttek állításait megerősítették, továbbá beszámoltak arról, hogy a gyermekotthonban dolgozó szakemberek a gondozottakat problémáik megoldásában – esetenként – nem segítik. Gyakoriak az olyan konfliktusok, amelyek több toleranciával, empátiával, megértéssel elkerülhetők lehetnének. A gyermekeknek a felnőttek által kialakított és megkövetelt rendhez kell ellentmondást nem tűrően alkalmazkodniuk. A cseresznyesori gyermekotthonban kialakított nevelési modell figyelmen kívül hagyja a gondozottak életkorát, a serdülők sajátos életkori szükségleteit. Gyakori a hétvégi kimenők időtartamának, a gondozottak baráti kapcsolatainak túlszabályozása. A nevelők és a gyermekfelügyelők több időt fordítanak az otthon működőképességének, külső megjelenésének (rend, tisztaság) megőrzésére, mint a gyermekek személyiségfejlesztésére. Hiányzik a demokratikus szakmai munkára épülő vezetés, amely a humánpolitikában is tükröződik. Az utóbbi időben több olyan dolgozót is felvettek a gyermekotthonba, akik nem rendelkeznek a jogszabály által előírt képesítési feltételekkel. (Kilenc gyermekfelügyelőnek és egy család/utógondozónak nincs meg a megfelelő képesítése). Nem átgondolt a vezetési koncepció a dolgozók beiskolázásában és továbbképzésében sem. A Gyermekvédelmi Központ intézményeiben 2-3 éve nincs esetmegbeszélés, szupervízió, a dolgozóknál esetenként a kiégés jelei tapasztalhatók. Az otthonban dolgozó nevelők és gyermekfelügyelők közül többen az autokrata nevelési módszert követik.
Megállapítottam, hogy gyermekotthon egyes dolgozóinak nevelési módszerei, a továbbképzés és a szupervízió hiánya, továbbá a jogszabály által előírt képesítési feltételek figyelmen kívül hagyása a gyermekek kiemelt védelmével összefüggésben visszásságot okoz, de legalábbis annak közvetlen veszélyét rejti magában.
Az intézményt fenntartó Győr-Moson-Sopron Megyei Önkormányzat kezdeményezésére a Soproni Gyermekvédelmi Központ igazgatója több dolgozó ellen fegyelmi eljárást indított, melynek eredményként öt dogozót az előmeneteli rendszerben való várakozási idő egy évvel való meghosszabbításával, illetőleg megrovás fegyelmi büntetéssel sújtott.
A vizsgálat alapján a megyei gyámhivatal vezetője a Győr-Moson-Sopron Megyei Önkormányzat Közgyűlésének több – a feltárt hiányosságok kiküszöbölésére irányuló – javaslatot tett.
Tekintettel arra, hogy a feltárt alkotmányos joggal összefüggő visszásság orvoslására a József Attila Gyermekvédelmi Központ igazgatója és a Győr-Moson-Sopron Megyei Közigazgatási Hivatal Gyámhivatalának vezetője a szükséges intézkedéseket megtette, ajánlást nem teszek. Vizsgálatom lezárásával egyidejűleg felkérem Győr-Moson-Sopron Megye Közgyűlésének elnökét, hogy tájékoztasson a megyei gyámhivatal vezetője által javasolt intézkedések végrehajtásáról.

Budapest, 2004. június 30.

Takács Albert sk.