Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 1934/2004. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Izafé Éva
Az eljárás megindulása
A panaszosok a Délegyházai I. sz. tó beruházási munkálataival kapcsolatban a Délegyháza Község Önkormányzatának eljárását sérelmezték.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált egészséges környezethez és a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog sérelmének gyanúja miatt indult. 

A megállapított tényállás
A panaszos házaspár a kedvezőtlenül megváltozott környezeti-, út- és közlekedési viszonyok miatt az önkormányzat és a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal intézkedését kérte, de álláspontjuk szerint panaszuk nem rendeződött.
A panaszosok ingatlana Délegyházán a Gizella telep 44. szám alatt található, de a panasz érinti a Gizella telep 45. szám alatti ingatlantulajdonosokat is. A panaszosok elmondták, hogy a tó rendezése miatt a szép, zöldövezeti környezet teljes mértékben lepusztult. A tómélyítés következtében kialakított gátrendszer oly mértékben elhanyagolt, hogy az a legsúlyosabb környezetkárosító forrás lett a korábban rendezett, szép környezeti adottságú területen. A panaszosok becsatolták azokat a képeket, amelyek jól mutatják, hogy a gát emelését követően környezetrendezést nem végeztek, a gáton a vegetáció megkezdését követően késő őszig embermagasságú gaz, de legfőképpen parlagfű burjánzik. A panaszosok közül van aki rendkívül érzékeny az ilyen környezeti ártalmakra, ettől az év jó részében szenved. A részletezett közlekedési anomáliák, valamint a környezet és egészségkárosító ártalmak miatt a pihenést szolgáló ingatlanuk rendeltetésszerű használata már erősen korlátozódott. A tórendezés előtti, szépen kialakított sétány és elfogadható útviszony jelentősen megváltozott.
A panaszosok beszámoltak arról is, hogy a kialakított kedvezőtlen, balesetveszélyes közlekedési rend, számos konfliktus forrása, és ez az állapot veszélyezteti testi épségüket, illetőleg a tulajdonukat. A sétányon közlekedő felelőtlen autósok miatt állandó a probléma, mert ez a keskeny sáv gépjármű közlekedésre nem alkalmas. A KRESZ-táblát többször eltulajdonították, de annak folyamatos pótlása nem volt mindig biztosított.
A fakivágás, a sérelmezett környezeti állapotok, a kedvezőtlen közlekedési viszonyok, illetve a környezet várható helyreállítására vonatkozóan az önkormányzattól tájékoztatást kértem.
A Polgármester arról tájékoztatott, hogy a panaszosok ügyében a lehetőségeikhez mérten a válaszadási kötelezettségüknek eleget tettek, illetve pótolva hiányosságaikat levélben tájékoztatták a panaszos családot az I-es tónál folyó víztisztítási munkálatokkal kapcsolatban. A Polgármester közölte azt is, hogy a partszakaszon nem parlagfű, hanem egyéb gyomnövény szaporodott el. Ennek irtására – a kérésnek eleget téve – két ízben is sor került.
A panaszban jelzett útszakasz korábban közútként funkcionált, de lezárása az évek során hagyományosan megszokottá vált. Időközben a jelzőtábla visszakerült eredeti helyére, illetve az útszakaszt a gépkocsiforgalom elől lezárták, úgy hogy az, az egyéb közlekedést ne akadályozza.
A mulasztást pótolva 2003. decemberi keltezéssel válaszoltak az ügyfél tótisztítással kapcsolatban feltett kérdései mindegyikére. Kifejtették, hogy a munkálatok a község lakóinak kérésére, észrevételeire, illetve a későbbi környezeti károk megelőzése érdekében indultak meg. A panaszosokat igyekeztek meggyőzni a munkálatok fontosságáról, és arról, hogy mindez a későbbi magasabb rendű célok elérése érdekében történik (vízi élővilág védelme, vízminőség javítása stb.). A Polgármester válaszában közölte, hogy a megkeresésben jelzett Gizella telep 45. szám alatti ingatlantulajdonosoktól nem érkezett panasz az önkormányzathoz, illetve más ingatlantulajdonosoktól sem. Az általános közvélekedés inkább megelégedésének ad hangot, hiszen a hosszú évek óta húzódó tótisztítás megkezdődött, mellyel remélhetőleg megállítható az eddig tapasztalt elsekélyesedés, eliszaposodás, a vízminőség romlás.
A Polgármester válaszában közölte, hogy álláspontja szerint a lehetséges és szükséges intézkedések megtételére sor került, mellyel a sérelmezett közlekedési és természeti viszonyok rendezésre kerültek. Megjegyezte, hogy a jelzett szakaszon a tulajdonosok rendszerint elhanyagolták az ingatlanaik előtti közterületet, azok rendezésére önkormányzati úton került sor, annak ellenére, hogy az ingatlanok előtti közterületek rendben tartása az ingatlantulajdonosok kötelessége.
A falu bel- és üdülőterületén kialakított tórendszer vizei sajnálatos módon nagymértékű romlásnak indultak az elmúlt évtizedben. Ezt a körülményt a község lakói folyamatosan sérelmezték; mind a tó körül élők, mind pedig a természetvédelem érdekeit szem előtt tartó lakosok. Anyagi, táji lehetőségeikhez mérten, szakértők bevonásával elkezdődött a tavak megmentésére irányuló munka. A tótisztítási munkálatok megváltoztatták az I-es számú tó jelzett részének természeti képét, viszonyait. A jelzett tározó engedélyezett mértékig történő feltöltése után természetesen sor kerül a későbbiekben a tájrendezésre is. A környezet helyreállítására azonban csak a munkálatok befejeztével kerülhet és kerül is sor.
Igyekeztek az ügyfél minden kérésének megfelelni, továbbá a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalt is tájékoztatták az ügyben. A hivatalvezető felhívására megtették a szükséges hiánypótlást, a kért tájékoztatást megadták a panaszos részére.

Az ügy jogszabályi háttere

183/2003. (XI. 5.) Korm. rendelet az Országos Környezet- és Vízügyi Főfelügyelőség, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főigazgatóság és a környezetvédelmi és vízügyi miniszter irányítása alá tartozó területi szervek feladat- és hatásköréről

1991. évi XX. törvény a helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális alárendeltségű szervek feladat- és hatásköreiről
A helyi önkormányzati feladat- és hatáskörbe, a helyi önkormányzat szervei államigazgatási feladat- és hatáskörébe, továbbá a köztársasági megbízott, valamint a centrális alárendeltségű állami szerv feladat- és hatáskörébe tartozó ügyeket;
Közlekedési, hírközlési és vízügyi igazgatás
Közlekedés 
92. § (9) Ahol az 1988. évi I. törvény (a továbbiakban: Ktv.) "tanács"-ot, "tanácsi közút"-at vagy "tanácsi közúthálózat"-ot említ, azon "önkormányzatot", "önkormányzati képviselőtestületet", illetőleg "helyi közutat" vagy "helyi közúthálózatot" kell érteni.
(10) A közút kezelőjén a helyi közutak tekintetében
a) a Ktv. 15. §-ának (2) bekezdésében, 29. §-ának (3) bekezdésében, 31. §-ában, 34. §-ának (1), (2), (5) bekezdéseiben, 35. §-ában, 43. §-ának (1) bekezdésében és 45. §-ának (1) bekezdésében a helyi önkormányzat képviselőtestületét kell érteni;

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
A települési önkormányzat feladata, hatásköre, szervei
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a (…) a helyi közutak és közterületek fenntartása, (…).

5/2001. (I. 16.) FVM rendelet a növényvédelmi tevékenységről
2. § (1) A földhasználó és a termelő köteles védekezni, különösen
d) az aranka fajok, a parlagfű és a selyemkóró ellen,

132/2003. (XII. 11.) OGY határozat a 2003-2008. közötti időszakra szóló Nemzeti Környezetvédelmi Programról
A 90-es évek gazdasági szerkezetváltása számos település levegőszennyezettségének csökkenését eredményezte, amelynek pozitív egészségügyi hozadéka a statisztikai elemzésekből világosan látható. Emellett sajnos - a világtendenciához hasonlóan - hazánkban is folyamatosan nő az allergiás, asztmás betegek száma. A nyilvántartott szénanáthás betegek száma az elmúlt tíz évben megtízszereződött, míg az asztmásoké háromszorosra nőtt. Magyarországon különösen nagy környezet-egészségügyi kihívás a rendkívül erősen allergizáló pollent termelő parlagfű (Ambrosia elatior) által borított területek aggasztó nagysága (2001. évi gyomfelvételezés alapján az összesen 4 millió ha szántóföldi területből 700 ezer hektár nagyon erősen fertőzött). A legmagasabb napi parlagfűpollen-koncentrációt Debrecenben mérték (1419 pollenszem/m3). Növekvő parlagfűpollen-koncentrációt észleltek Miskolc térségében is, amely eddig parlagfűmentes északi országrésznek számított.
Az egészségre káros anyagok 20%-a levegővel, 10%-a vízzel, 70%-a élelmiszerrel jut a szervezetünkbe. Az elmúlt években az ipari termelés visszaszorulása, a háztartások fűtéskorszerűsítése eredményeként a fűtési eredetű ipari és lakossági kibocsátások jelentősen csökkentek, a közlekedési eredetű szennyezés mértékében viszont növekedés tapasztalható. A légzőszervi megbetegedések kialakulásában fontos szerepet játszanak a biológiai allergének is. Az allergiás megbetegedések gyakorisága évről évre emelkedik, a legsúlyosabb problémát a parlagfű pollenje okozza. A zajterhelés azon túl, hogy negatívan befolyásolja az emberek közérzetét, életminőségét, az egészséget is károsítja. A zajterhelés elsősorban közlekedési eredetű (közúti, vasúti, légi), de jelentős az ipari és kereskedelmi létesítmények által keltett zaj is.

126/2003. (XI. 21.) OGY határozat a "Parlagfűmentes Magyarországért" eseti bizottság jelentésének elfogadásáról és a szükséges kormányzati intézkedésekről

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat során megállapítottam, hogy a panaszos házaspár a 2003. júniusi 20-án kelt beadványára az önkormányzattól fél év múlva kapott választ, amellyel kapcsolatban a közigazgatási hivatal megállapította, hogy a válaszlevél a feltett kérdések egyikére sem tartalmazott megfelelő tájékoztatást. A közigazgatási hivatal vezetője ezért a közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló törvény értelmében azt érdemi válaszadás céljából megküldte az önkormányzatnak.
A Polgármester ezt követően a panaszosoknak a választ megküldte, és egyben a közigazgatási hivatalnak is jelentette, hogy az ügyben már 2003. szeptember 10-én válaszolt. A közigazgatási hivatalnak címzett önkormányzati levélből azonban nem derül ki, hogy a fenti időpontban kinek történt a válaszadás, mert ez a mondatszerkezetből nem állapítható meg. Ezért el kell fogadni a panaszos házaspár állítását, mely szerint a tórendezéssel, az akácos, nyárfás, aljnövényzetes erdősáv és több ezer m2 nádas elpusztulását sérelmező panaszbeadványukra fél év elteltével kaptak – a sérelmezett állapotok helyreállítását sürgető kérdésekre nem reagáló – választ.
A vizsgálat során a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjének figyelemfelhívására utalva megállapítottam, hogy a vizsgált ügyben Délegyháza Község Önkormányzatának a közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló 1977. évi I. törvény rendelkezései alapján kellett volna eljárnia. E törvény az eljárási határidő szempontjából nem ad olyan szigorú szabályokat, mint az államigazgatási eljárásról szóló törvény, ugyanakkor az általánosnak tekintett harminc napos határidőre vonatkozó rendelkezés alóli kivételek – hasonlóan az államigazgatási eljárás rendelkezéseihez – garanciális jelentőségűek. Ha a közérdekű bejelentés vizsgálata előreláthatólag hosszabb ideig tart, erről a bejelentőt (javaslattevőt) harminc napon belül tájékoztatni kell, az elintézés várható időpontjának közlésével. A közérdekű bejelentés címzettje tehát köteles azt vagy érdemben elbírálni, vagy az érdemi elbírálásra jogosult szerv kilétének meghatározása után a beadványt áttenni.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 64. §-a a következő rendelkezést tartalmazza: "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé." Az idézett rendelkezés nem értelmezhető úgy, hogy kizárólag az érintett szervhez lehet a panaszt előterjeszteni. Az ügy érdemi elintézéséhez való jogot a panaszt fogadó hatóságnak minden lehetséges eszközzel érvényesíteni kell.
A jogbiztonság megköveteli a normák egyértelműségét, és az egyes jogintézmények kiszámíthatóságát. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha az intézmények az eljárási normákat betartják.
A panaszos házaspárral együtt a mai napig nem kaptam arra egyértelmű választ, hogy a kivitelezési munkálatokat követően bekövetkezett kedvezőtlen változás kiküszöbölése mikorra várható. A Polgármester állítása szerint az érintett területen nem parlagfű, hanem egyéb gyomnövény szaporodott el, ezzel szemben a panaszos házaspár az egészségüket veszélyeztető parlagfű elszaporodására panaszkodik. A becsatolt fotók megerősítik mindkét állítást, mert egyértelműen megállapítható, hogy a panaszosok ingatlanából kitekintve csak burjánzó gaz látható. A panaszosok kifogásaira nem tartom elfogadhatónak a Polgármester azon válaszát, mely szerint „ a jelzett szakaszon a tulajdonosok rendszerint elhanyagolták az ingatlanuk előtti közterületet.” A panaszosok erre vonatkozóan is csatoltak ellenkező tartalmú fotókat, amelyek azt mutatják, hogy az ingatlanukból kitekintve egy kellemes, fás, lombos területre láttak, szépen rendezett környezet vette körül az ingatlanukat a kerítésen túl is. Az ilyen tartalmú válasz előtt célszerű az általánosítástól eltekinteni, mert ezzel a válasszal nem lehet a fél év késedelemmel történt válaszadás súlyát enyhíteni. Az ingatlanuk előtti környezetre mindig is kiemelkedő gondot fordító panaszosokra nézve pedig sértő az önkormányzat válasza.
A panaszosok által rendelkezésre bocsátott fotók azt bizonyítják, hogy a környezet igen elhanyagolt és sajnálatosan a tótisztítási munkálatok várható befejezését a Polgármester nem is prognosztizálta. Az elhúzódó tófelújítási feladatokra figyelemmel indokolt, hogy a már megindult vegetációra tekintettel az önkormányzat soron kívül intézkedjen a kifogásolt környezeti ártalmak megelőzéséről, a gátrendszer növényvédelmi karbantartásáról, valamint a panaszosok ingatlana mellett húzódó útsáv közlekedésbiztonsági védelméről, szükség esetén a megfelelő tábla kihelyezéséről, pótlásáról.
A növényvédelmi tevékenységről szóló 5/2001. (I. 16.) FVM rendelet szerint a földhasználó és a termelő köteles védekezni, különösen az aranka fajok, a parlagfű és a selyemkóró ellen. A károsítók elleni védekezés elmulasztása esetén a földhasználót, illetve a termelőt külterületen az illetékes megyei (fővárosi) növény- és talajvédelmi szolgálat, belterületen a települési önkormányzat jegyzője határozattal kötelezheti a védekezésre.
Az Országgyűlés a parlagfű terjedésének megállítása, illetve termőterületének csökkentése, a pollenszennyezettség jelentős mérséklése és a lakosság egészségi állapotának javítása érdekében a "Parlagfűmentes Magyarországért" eseti bizottság felállításáról határozott. A bizottság célja, hogy Magyarországon rövid időn belül jelentősen csökkenjen a parlagfű termőterülete, és ezzel az általa okozott allergiás megbetegedések, tünetek száma. A bizottság feladata elvégzése érdekében áttekinti a már megkezdett programokat, a rendelkezésre álló költségvetési forrásokat, a feladathoz rendelkezésre álló jogi felhatalmazásokat. Megvizsgálja a kormányzati és önkormányzati szervek, a civil szervezetek eddigi tevékenységét annak érdekében, hogy eredményes együttműködéssel valósulhasson meg a cél elérése. Javaslatot nyújt be az Országgyűlésnek a szükséges intézkedésekről.
Az Egészség Évtizedének Johan Béla Nemzeti Programja leszögezi, hogy a magyar lakosság körében az allergiás megbetegedések gyakorisága évről-évre emelkedik, a legsúlyosabb problémát a parlagfű pollenje okozza. A Nemzeti Környezet-egészségügyi Akcióprogram 2003-2004-ben megvalósítandó akciói között szerepel a parlagfű mentesítésre irányuló felhívás, a parlagfűmentesítő hét (június utolsó hete) évenkénti megszervezése, a földtulajdonosok, bérlők buzdítása felhívások, szóróanyagok, ismeretterjesztő előadások keretében a folyamatos gyommentesítésre az ÁNTSZ megyei parlagfű koordinátorok közreműködésével.
Az önkormányzati jogalkotásban egyre gyakoribb, hogy a képviselő-testületek a parlagfű visszaszorítása – és ezzel a parlagfű okozta allergiás megbetegedések csökkentése – érdekében hoznak helyi rendeletet.
Megállapítottam, hogy a Délegyháza Község Önkormányzatának Polgármestere a késedelmes válaszadással az Alkotmányban deklarált panaszhoz való joggal, valamint a jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljárással és jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásságot okozott.
A panaszosok által sérelmezett környezeti állapot veszélyeztetheti a környéken üdülő, pihenő állampolgárok egészséges környezethez és a lehető legmagasabb szintű testi egészséghez való jogát.

Kezdeményezés
1) Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Délegyháza Község Önkormányzatának Jegyzőjét, hogy a helyszíni szemlét követően – szükség esetén határozattal – rendelje el a gátrendszer és környékének folyamatos karbantartását, a kertészeti munkák rendszeres elvégeztetését.
Kérem, hogy az önkormányzat – az útkezelői feladataiból adódóan – az érintett területen gondoskodjon a biztonságos közlekedés megszervezése érdekében a megfelelő információt tartalmazó tábla kihelyezéséről, pótlásáról.
2) Felhívom a Délegyháza Község Önkormányzat Polgármesterének figyelmét, hogy az eljárási szabályok betartásával mindenkor határidőben tegyen eleget a válaszadási kötelezettségének. Kérem, hogy az eljárási szabályok betartására hívja fel a munkatársai figyelmét is.
3) Felkérem a Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi Felügyelőséget, hogy a tótisztítási munkálatokat kísérje figyelemmel, és érvényesítse az erdősáv, a korábbi zöldövezeti környezet helyreállításával kapcsolatos feladatok mielőbbi megvalósítását, annak számonkérését. Kérem, hogy a helyszín megvizsgálását követően a jelenlegi állapotokról, és a későbbiekben esedékessé váló munkálatokról szíveskedjen tájékoztatni.
Felkérem Délegyháza Község Önkormányzatának Polgármesterét és Jegyzőjét, valamint a Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi Felügyelőség Igazgatóját, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjukról, illetve a megtett intézkedéseikről 30 napon belül értesíteni szíveskedjenek. 

Budapest, 2004. május 12.

Lenkovics Barnabás