Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése 
a rendőrök élet- és munkakörülményeivel kapcsolatos vizsgálatról készült
OBH 1924/2004. sz. ügyben
(Kapcsolódó ügyek: OBH 4594/2003. OBH 6088/2003. OBH 2995/2004. OBH 4359/2004. OBH 5082/2004.)

Az eljárás megindulása
Több, korábban megvizsgált egyéni panasz elemzését követően, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. (Obtv.) 16. § (2) bekezdése alapján, hivatalból átfogó vizsgálatot folytattam a rendőrség hivatásos állományának munkafeltételei, és alkotmányos jogaik érvényesülése áttekintésére. A vizsgálat során a rendőrségen dolgozó közalkalmazottak körülményeiről is tájékozódtam. A vizsgálati szempontok és helyszínek meghatározásánál – a változások felmérése érdekében – figyelemmel voltam az 1997-ben végzett hasonló tárgyú ombudsmani vizsgálat megállapításaira és ajánlásaira. 
A rendőröktől érkezett panaszok egy része korábban a velük szemben folytatott különböző fegyelmi, vagy büntetőeljárásokkal volt kapcsolatban. Ezeket minden esetben önállóan vizsgáltuk, ezért ez a jelentés a velük kapcsolatos megállapításokra nem terjed ki. A panaszok másik csoportja jellemzően a testületen belüli hierarchikus viszonyokkal, a fegyelemkezeléssel, a követelményekkel és kisebb részben a munkakörülményekkel foglalkozott. A beadványozók általában névtelenül fogalmazták meg panaszaikat, az esetleges retorzióktól tartva. 

1. Egy ügyben (OBH 4594/2003.), a névtelenségük megőrzését kérő panaszosok azért fordultak hozzánk, mert véleményük szerint a Készenléti Rendőrségnél nem biztosítják a jogaikat; aki panaszkodik, azt fenyegetik, megfélemlítik. Közvetlen vezetőik sem képesek jogaikat érvényesíteni, mert beosztásukat féltik. Beosztottaikat lebeszélik a panasztételről, vagy a panaszokat nem továbbítják az elöljárókhoz. Egy esetben előfordult, hogy egy alosztály 12 rendőre szolgálati panaszt adott be a ruhapénz visszatartásával kapcsolatban, mire az illetékes parancsnok az osztályvezetők útján ismertette az állománnyal azt az álláspontját, hogy az adott alosztály morális válságban van, ezért át fogja azt szervezni, beosztottait áthelyezi.
Az évente két alkalommal tartott osztályértekezleteken javaslataikat, problémáikat nem mondhatják el, csak előzetes engedéllyel lehet hozzászólni, a hozzászólást előzetes revizióra le kell adni az osztályvezetőknek.
Váltásos munkarend szerint dolgoznak, ami reggel 07.00 órától 19.00 óráig, vagy 19.00 órától 07.00 óráig tart. Parancsnoki utasításra a szolgálatba induló rendőröknek ezekben az időpontokban el kell hagyni a laktanyát, ami csak úgy hajtható végre, hogy egy órával korábban jelentkeznek szolgálattételre. Az eligazítások 06.40-kor, vagy 18.40-kor kezdődnek. A panaszosok tudomása szerint más szolgálati helyeken a hivatalos szolgálatkezdés időpontjában kell jelentkezni, ezután kapják meg az eligazítást, veszik fel fegyvereiket és felszerelésüket (ez mind a szolgálati idő részét képezi), majd ezt követően indulnak szolgálatba. 
Rendszeresen előfordul, hogy az egyes szolgálatok közötti pihenőidőt nem biztosítják. Gyakran úgy rendelnek el túlórát, hogy annak – nappalos szolgálat előtt – 23.00 órakor van vége, így másnap reggel 06.00-ig nem pihenhetnek nyolc órát. Mivel az állomány 70 %-a vidékről jár dolgozni, a 06.00 órai szolgálatra jelentkezéshez már előző délután el kell indulni a lakóhelyéről.
A panaszosok szerint négy éve nem fizetnek gépjárművezetői pótlékot, mégis kötelezik a rendőröket a szolgálati járművek vezetésére. Sérelmezték, hogy a pénzhiány ellenére, többszázmillió forintból felépített filmlőteret, elkészülte óta egyszer sem használták. Az éttermeket csak a hivatali munkaidőben dolgozó állomány tudja igénybevenni, a közterületi szolgálatból csak a szomszédos kerületekből tudnak bejönni ebédelni. Megalázó gyakorlatnak tartják, hogy parancsnoki körletszemlék előtt a rendőrök szolgálati időben takarítják az udvart, szedik a szemetet.
Az Őr- Járőrszolgálati Utasítás rendelkezései ellenére mindig az adott szolgálati napon tudják meg a következő szolgálati beosztásukat, ezért szabadidejük, családi életük tervezhetetlenné válik. A parancsnok 2003. júliusában a szabadságolási tervekben szereplő nyári szabadságokat osztályszinten lecsökkentette.
A Rendőrségi Kiválósági Modell számítógépes tesztlapjainak kitöltése előtt meggyőzéssel, fenyegetéssel befolyásolták az állományt, hogy milyen kérdésre, milyen választ adjanak. Közölték velük, hogy a tesztlap ugyan névtelen, de felírják, hogy ki, melyik napon, hány órakor, és hányas számú gépen töltötte ki a tesztlapot.

2. Egy másik ügyben (OBH 1924/2004.) a panaszos azt kifogásolta, hogy a Győr-Moson-Sopron megyei Rendőrfőkapitányság munkarendje szerint a nők korábban befejezhetik a munkát, mint a férfiak. Bejelentette azt is, hogy az ügyfélváróban nincs az ügyfelek számára nyitott mellékhelyiség, pedig egyes ügyfelek hosszabb várakozásra is kényszerülnek.

3. Egy névtelen panaszos a BRFK VIII. kerületi Rendőrkapitányság épületében uralkodó körülményeket kifogásolta (OBH 2995/2004.). Beadványa szerint az épület József utca felé néző, déli fekvésű részén elviselhetetlen a nyári hőség. Emiatt tett panaszaikat a BRFK gazdasági vezetése, pénzhiányra hivatkozva, minden alkalommal elutasította. A panaszos azzal zárta a levelét, hogy azért nem közölte a nevét, mert „ez egyenlő lenne a leszerelési kérelem benyújtásával, vagy rossz esetben a fegyelmi úton történő eltávolítással.”

4. Egy ügyben (OBH 5082/2004.) a BRFK állományába tartozó járőr panaszolta, hogy a fővárosi aluljárókban, metróállomásokon szolgálatot teljesítők napi 13 órát töltenek szolgálatban. Ez idő alatt végig állniuk kell, szolgálati helyüket nem hagyhatják el, mosdóba is csak a munkaközi szünetben, váltás biztosítása mellett mehetnek (a szolgálat 6. vagy a 7. órájában), nem ehetnek és nem ihatnak. Szolgálati idejükben többször ellenőrzik őket videokamerával. A panaszolt körülmények a VI-VII., VIII., és XIV. kerület járőreire vonatkoztak. A VIII. kerületi Rendőrkapitányság vezetője a kapitányság objektumőre számára a bejárati ajtó elé felfestetett egy kb. 1,5x2 méteres fehér négyszöget, és meghatározta, hogy abból 12 óra alatt nem léphet ki, mert az már terület elhagyás.

5. Egy rendőr az Európai Ombudsmanhoz fordult, azzal a panasszal, hogy a rendőrségnél bevezett – nem részletezett – változtatások, az ott dolgozók munkakörülményeinek és munkamoráljának rosszabbodását eredményezték (OBH 4359/2004.). Az ombudsman hatáskörének hiánya miatt azt javasolta a panaszosnak, hogy forduljon az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. A panaszos az eltelt időben hivatalunknál nem jelentkezett.

Érintett alkotmányos jogok: 
a jogbiztonság elve, alapvető jogok korlátozása (Alk. 2.§ (1) bek., 8.§ (2) bek.)
egészséges környezethez való jog (Alk. 18.§)
élethez és emberi méltósághoz való jog (Alk. 54.§ (1) bek.)
magántitokhoz való jog (Alk. 59.§ (1) bek.)
szabad vélemény-nyilvánításhoz való jog (Alk.61. § (1) bek.)
jogorvoslathoz, kérelemhez és panaszhoz való jog ((Alk.57.§ (5) bek., 64. §)
egyesülési jog (Alk. 63. § (1) bek.)
diszkrimináció tilalma (Alk. 66. § (1), 70/A.§)
munkához való jog (Alk. 70/B.(1) bek.
pihenéshez, szabadsághoz való jog (Alk. 70/B.(2) bek.)
lehető legmagasabb szintű lelki és testi egészséghez való jog (Alk.70/D.§.(1) bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
•	1996. évi XLIII. törvény a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról (Hszt.)
•	140/1996. (VIII. 31.) Korm. Rendelet a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény végrehajtásáról
•	1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről
•	21/2000. (VIII. 23.) BM-IM-TNM együttes rendelet a fegyveres szervek hivatásos, közalkalmazotti és köztisztviselői állományának munkaköri egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságáról, a szolgálat-, illetve keresőképtelenség megállapításáról, valamint a belügyi egészségügyi szolgálat igénybevételéről
•	15/2000. (V. 26.) BM rendelet az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés szabályairól a belügyminiszter által irányított rendvédelmi szerveknél
•	27/1999. (VIII. 13.) BM rendelet a Készenléti Rendőrség működéséről, feladatairól és hatásköréről
•	21/1998. (IV. 22.) BM rendelet a belügyminiszter irányítása alá tartozó önálló szervezetek, valamint a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok egyenruha-ellátásra jogosult személyi állománya Ruházati Szabályzatának kiadásáról
•	3/1995. (III. 1.) BM rendelet a Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról
•	9/1997. (II. 12.) BM rendelet a belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek, valamint az önkormányzati tűzoltóság szolgálati viszonyban álló tagjai szolgálati viszonyának egyes kérdéseiről és a személyügyi igazgatás rendjéről
•	3/2002. (II. 8.) SzCsM-EüM együttes rendelet a munkahelyek munkavédelmi követelményeinek minimális szintjéről 
•	1998. évi XXVI. törvény a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról

Vizsgált szervezeti egységek:
Veszprémi Rendőrkapitányság
Várpalotai Rendőrkapitányság
ORFK Készenléti Rendőrség 
BRFK XIX. ker. Rendőrkapitányság
BRFK XXI. Ker. Rendőrkapitányság
Szentendrei Rendőrkapitányság
Pomázi Rendőrőrs
Bicskei Rendőrkapitányság
Győri Rendőrkapitányság
Kapuvári Rendőrkapitányság 
Jászberényi Rendőrkapitányság
Egészségügyi és Pszichológiai Egyesített Központ

A vizsgált szervezeti egységek kiválasztásánál arra törekedtem, hogy olyan területeket vizsgáljak meg, ahol az országgyűlési biztosok még nem jártak. Kivételt jelentett a Készenléti Ezred és a Győri Rendőrkapitányság, ahonnan panaszok is érkeztek, ezen felül különösen fontos szempontnak tartottam, hogy a Készenléti Ezrednél kb. 2000 rendőr dolgozik, és közülük egyesek az átlagosnál veszélyesebb, illetve nehezebb feladatokat látnak el.

A helyszíni vizsgálat ideje
2004. március – 2004. május

A helyszíni ellenőrzés módszere
A vizsgálat elrendeléséről írásban tájékoztattam az országos rendőr-főkapitányt. A vizsgálatban érintett szervezetek vezetői előzetesen – rövid úton – tájékoztatást kaptak a látogatás időpontjáról, annak érdekében, hogy a vezető, vagy az általa kijelölt illetékes parancsnok, továbbá az érdekképviselet helyi megbízottja a vizsgálók rendelkezésére álljon.
Megbízott munkatársaim – ahol személyesen is jelen voltam, én is – bejárták a munkahelyeket, az öltöző-fürdő helyiségeket, a pihenő és étkező helyiségeket, az ügyeletet, ügyfélfogadókat, műhelyeket, és a szolgálatban lévő állománnyal interjút készítettek. Több kapitányságra eljuttatták az OBH tájékoztatóját, azzal a felhívással, hogy a helyszíni vizsgálat idején lehetőség nyílik személyes meghallgatásokra, panasztételre, és szétosztották a vizsgálathoz kapcsolódó adatok gyűjtését szolgáló kérdőíveket is. Tájékozódtak a szolgálati járművek állapotáról (üzembiztonság, karbantartás, használhatóság, felszereltség – pl. elsősegélynyújtó készlet, kommunikációs eszközök, stb.), a szolgálatellátás rendjéről, a rendőrök felszereléséről, a pihenőidők betartásáról, a szolgálat átadás-átvétel rendjéről. Véleményt kértek a pótlékok (túlszolgálat, gépkocsivezetői, kutyavezetői, ügyeleti, nyomozói, stb.) kifizetéséről, a jutalmazásokról, a fegyelmi helyzetről, a kiszabott fenyítésekről.
A vezetőkkel folytatott beszélgetések témája volt a rendkívüli események kezelésének (öngyilkosság, rendőrök elleni támadás, fegyverhasználat, súlyos baleset), megelőzésének módja, gyakorlata, az egyéni védőeszközök, felszerelések megléte, alkalmassága, használata. Ahol lehetőség nyílott rá, megismerték munkatársaim az érdekképviseletek véleményét is a rendőrök élet- és munkakörülményével kapcsolatban.
A helyszíni vizsgálat végén a szervek vezetőit röviden tájékoztatták a megállapításokról.

A vizsgálat megállapításai:

1. Készenléti Rendőrség.
A Készenléti Rendőrség az országos rendőrfőkapitány közvetlen alárendeltségében működő rendőri egység, amely segítséget nyújt a területi és helyi rendőri szervek közterületi szolgálatának és biztosítási feladatainak ellátásához, valamint ellátja az előre nem tervezhető, halaszthatatlan beavatkozást és csapaterőt igénylő feladatokat. Részt vesz a védett vezetőkkel kapcsolatos biztosítási feladatokban, a nagy értékű pénz- és értékszállítmányok kísérésében, őrzi a hatáskörébe sorolt kiemelt objektumokat. Kiemelt fontosságú a rendőrség hatáskörébe tartozó tűzszerészeti feladatok Készenléti Rendőrség által való ellátása. Jelentős szerepe van ezen egységnek a személyszállító vonatok kísérésében, a speciális rendőri kiképzésben, a különösen veszélyes bűncselekmények és bűnözők elleni rendőri akciókban, a nemzetközi kiadatási eljárásokban is. 
A vizsgálat idején a Készenléti Rendőrség szervezeti átalakítás előtt állt. Az időközben hatályba lépett 37/2004. (VI. 29.) BM rendelet az egység feladatkörét tovább szélesítette, az elnevezését Rendészeti Biztonsági Szolgálatra módosította.
A szervezet létszáma meghaladja a 2000 főt. A vizsgálat időpontjában a rendszeresített hivatásos státusban a tisztek aránya 12,8%, a tiszthelyetteseké 87,2% volt. A rendőrök átlagéletkora 26 év, nagy részük vidéken él, és onnan jár szolgálatba. A vidékről bejárók részére laktanyai elhelyezést biztosítanak, amelyet sokan vesznek igénybe. Van, aki több éve minden nappalos szolgálat után, a következő szolgálatba lépésig (24 órán át) a laktanyában tartózkodik, ott is alszik. Előfordul az is, hogy valamely előre nem tervezett szolgálati feladat egyszerre nagyobb rendőri erőt igényel, de nincs annyi rendszeresített fekvőhely, hogy az a laktanyában maradó állomány részére elegendő. Ilyenkor többen padon alszanak. 
A laktanyai elhelyezéssel kapcsolatban azt is panaszolták, hogy a létszámhoz képest kevés a zuhanyozók száma, a meglévők felszereltsége pedig hiányos (pl. zuhanyrózsa általában nincs), a körletekben az ágyak porosak, allergiát okoznak, az állomány egy része a folyosón öltözik a helyszűke miatt. A Készenléti Rendőrség állományának a lehető legmagasabb színtű testi és lelki egészséghez, valamint az egészséges környezethez és az emberi méltósághoz való jogát közvetlenül veszélyezteti, hogy 
1.	a laktanyában nincs megfelelő számú fekvőhely, ezért az átlagosnál nagyobb létszámú rendőri erőt igénylő feladat végrehajtása után/előtt az állomány nem tud megfelelő körülmények között pihenni.
2.	a fekvőhelyek az alapvető higiénés követelményeknek nem felelnek meg maradéktalanul.
3.	a laktanyában egy időben tartózkodó állomány rendelkezésére álló fürdőhelyiségek száma – figyelembe véve, hogy az állomány parancsot hajt végre, tehát például időre kell szolgálatra rendelkezésre állniuk – alacsony, a meglévők felszereltsége pedig kiegészítésre (pótlásra) szorul.
4.	elegendő öltöző helyiség hiányában az állomány egy része a közlekedésre használt folyosón kénytelen öltözni, azon a folyosón, melyen keresztül a női öltöző megközelíthető.

Már a korábbi ombudsmani vizsgálat idején az egyik legnagyobb problémát a kiszámíthatatlan szolgálat (az előre nem látható és tervezhető feladatok miatt), ezzel összefüggésben az ellentételezés nélküli túlórák magas aránya jelentette. Ezek a problémák jelen vizsgálat idejére sem szűntek meg. 
Az egységnél különböző szolgálati időrendszert alkalmaznak. A munkahelytől függően jelenleg hivatali, vezényléses, I. és II. számú váltásos és kombinált – váltásos és vezényléses – munkarend szerint teljesítenek szolgálatot a rendőrök.
A Bevetési Osztályok állománya a vizsgálat idején sérelmezte, hogy 2004. január 1-jén úgy vezette be a Készenléti Rendőrség parancsnoka, egy 2003. december 31-én aláírt Intézkedésével a vezényléses szolgálati időrendszert, hogy azt nem hirdette ki, az átállásra az állomány nem tudott felkészülni, arról csak a szolgálatba lépéskor értesült az éppen szolgálatba lépő rendőr. Az Intézkedés előzetes kihirdetésére azért lett volna szükség, mivel a vezényléses szolgálati időrendszer alkalmazása lehetővé teszi azt is, hogy – amennyiben a szolgálati érdek, illetve a szolgálati feladatok úgy kívánják – akár minden nap szolgálatra kötelezhető a rendőr. Ezt a lehetőséget támasztja alá a Rendőrség hivatásos állományú tagjainak szolgálatteljesítési idejéről, valamint a szolgálati időrendszerekről szóló 14/2002. (VII. 12.) ORFK Utasítás, melynek 13. pontja csak arról rendelkezik, hogy a napi szolgálatteljesítési idő legalább 4, legfeljebb 12 óra lehet. Különösen sérelmezték ezzel összefüggésben azt, hogy az addig váltásos szolgálati időrendszerben dolgozó állomány részére – kinek nagy része vidékről jár dolgozni – 2004. január 1-jétől még kiszámíthatatlanabbá vált a munkaidő rendszere. 
A szolgálati beosztások dokumentációját a tárgyhónapot megelőző hónap 25-ig készítik el. Ezt azonban nem hajtják végre. Minden pénteken un. koordinációs értekezleten határozzák meg, illetve ismertetik az illetékes parancsnokok a következő hét feladatait. Ez a feladat meghatározás is csak hozzávetőleges, mivel a konkrét feladatról, helyszínről, időpontról, a feladathoz szükséges rendőri létszámról csak a kivonulás előtt kb. 30 perccel értesül az állomány. Mindez azért elfogadhatatlan a rendőrök számára, mert időben nem ismerhetik meg a munkarendjüket, szabadidejüket, nem tudják tervezni szabadságukat, családi életüket sem. 
A szolgálat tervezésével összefüggésben megállapítottam, hogy a jóváhagyott szolgálati időrend gyakori változtatása, a szabad és a pihenőnapok idejének bizonytalansága, kiszámíthatatlanná teszi az állomány magán- és családi életét, ezáltal olyan jogkorlátozást okoz, ami – már az esetek nagy gyakorisága miatt is – nem felel meg az elkerülhetetlenség és az arányosság követelményének, amit a Hszt. így fogalmaz meg: “A szolgálati viszony keretében a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró köteles: … b) a szolgálati feladatok ellátását úgy megszervezni, hogy a hivatásos állomány tagja a szolgálati viszonyból eredő jogait gyakorolni, kötelezettségeit teljesíteni tudja;…”(Hszt. 67. §). Ezért ez a gyakorlat a munkához, a pihenéshez és a szabadidőhöz való joggal, valamint a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben alkotmányos visszásságot eredményez.
Az állomány felvetette azt is, hogy bizonyos esetekben szolgálati érdekre hivatkozva pihenőnapról, szabadságról, szabadnapról rendelik be az állományt. Ennek jogosságát olyan esetben nem is vitatják, amikor konkrét feladat ellátásához van szükség a szolgálatban lévő állomány létszámának növelésére. Nehezményezték azonban – és nem tudták az egyébként jogszabályban meg nem határozott szolgálati érdek fogalomkörébe sorolni – az olyan eseteket, amikor értekezleten való részvétel vagy egyenruházati cikk átvétele miatt kell megszakítaniuk a pihenőidőt vagy szabadságot és akár több száz kilométerről a budapesti szolgálati helyre utazni. Ezzel kapcsolatban megállapítottam, hogy valóban nem határozza meg a szolgálati érdek fogalmát, tartalmát, sem a Hszt., sem az Rtv., ami – a szóban forgó panasztól függetlenül is – önmagában veszélyezteti a jogállamiság, illetve a jogbiztonság követelményének érvényesülését és – véleményem szerint – annak közvetlen veszélyét rejti magában, hogy a rendőr parancsnoka bármikor, bármilyen okból, a szolgálati érdekre hivatkozva önkényes döntést, illetve parancsot hozhat. Úgy gondolom, nem vitatható, hogy a jogalkotónak nem az volt a célja, hogy a parancsnoknak ilyen, indokolatlanul széles mérlegelési jogkört biztosítson, vagyis az önkényes döntés feltételeit meg kell szüntetni. Ezt alátámasztja az Alkotmánybíróság 11/1992. (III. 5.) számú határozatában foglaltak is, ami szerint: „a jogbiztonság – az Alkotmánybíróság értelmezésében – az államtól és elsősorban a jogalkotótól azt várja el, hogy a jog egésze, egyes részterületei és egyes szabályai is világosak, egyértelműek, hatásukat tekintve kiszámíthatóak és a norma címzettjei számára … is előre láthatóak legyenek.” A norma világosságával kapcsolatban azt is megfogalmazta, hogy „… a jogbiztonság megköveteli a jogszabályok olyan világos és egyértelmű fogalmazását, hogy mindenki, akit érint, tisztában lehessen a jogi helyzettel, ahhoz igazíthassa döntését és magatartását, s számolni tudjon a jogkövetkezményekkel. Ideértendő az is, hogy ki lehessen számítani a jogszabály szerint eljáró más jogalanyok és állami szervek magatartását.”
A szolgálatba lépés előtti eligazításokat valóban munkakezdés előtt tartják. Ahhoz ugyanis, hogy az éjszakai szolgálatosok 07.00 órakor, illetve a nappalosok 19.00 órakor leléphessenek, a szolgálatba lépőknek ezekre az időpontokra felszerelt állapotban és megfelelő eligazítással, szolgálatra készen kell állniuk. Ez viszont csak úgy lehetséges, hogy a szolgálatba lépők felveszik a fegyvert kb. 06.20 órakor, az esti szolgálatnál kb. 18.20 órakor, mert 06.40, illetve 18.40 órakor megkezdődik az eligazítás. Ezen gyakorlat következtében azonban minden egyes szolgálatban egy órával többet dolgozik a rendőr, amiért – az interjút adó rendőrök elmondása szerint – túlóra díjat nem kap. A hivatkozott gyakorlat ellentétes az Őr-, Járőrszolgálati Szabályzat azon előírásával, ami szerint az eligazítás és a beszámoltatás a munkaidő részét képezik, és kifejezetten ellentmond a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény végrehajtására kiadott 140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet 65/A. §-ában foglaltaknak, ami szerint a Hszt. 84-86. §-aiban meghatározott napi szolgálatteljesítési időbe a Hszt. XIX/A. fejezet hatálya alá tartozó szerveknél be kell számítani a szolgálathoz (munkavégzéshez) kapcsolódó előkészítő és befejező tevékenység (pl. szolgálat átadás-átvétel, szolgálatra felkészülés) időtartamát. A hivatkozott normák figyelmen kívül hagyása vagyis az, hogy a tényleges szolgálat ideje nem azonos az egyébként dokumentált szolgálat idejével és ellentételezést (pl. túlóra díjat) a rendőr nem kap, a testületnél uralkodó függelmi viszony miatt pedig a tényleges munkakezdés időpontját nem kifogásolhatja, sérül a jogbiztonság követelménye és az abból levezethető tisztességes eljáráshoz való jog, továbbá nem egyeztethető össze a végzett munka mennyiségének és minőségének megfelelő jövedelemhez (bérhez) való joggal sem. 
Ehhez szorosan kapcsolódik a rendőröknek az a sérelme, hogy hiába vezetnek rendszeresen szolgálati gépkocsit, gépkocsivezetői pótlékot évek óta nem kapnak annak ellenére, hogy Hszt. végrehajtásáról szóló 140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet 42. § (3) bekezdése szerint gépjárművezetői pótlékra jogosult, aki a beosztásából adódó feladatok ellátása során szolgálati gépkocsit rendszeresen vezet, és ez által külön gépjárművezető foglalkoztatása szükségtelen. A gépkocsivezetői pótlék indokolatlan kifizetésének mellőzése is alátámasztja a jogbiztonság követelménye és az abból levezethető tisztességes eljáráshoz, továbbá a végzett munka mennyiségének és minőségének megfelelő jövedelemhez (bérhez) való jog sérelmének megállapítását. 
A megtekintett szolgálati helyek állapota, tisztasága kielégítő volt. Sokan megalázónak tartották azonban, hogy a rendszeres parancsnoki, tábornoki körletszemlék előtt osztályonként 6-8 kiképzett rendőr (vagy szakközépiskolai hallgató) csikket szed, udvart söpör, gereblyézik, falat fest vagy takarít. Tekintettel arra, hogy erről a helyszíni vizsgálat során többen említést tettek, a kifogás valóság tartalmát nem vontam kétségbe és megállapítottam, hogy nem érvényesül az egységnél a Hszt. 67. §-a, miszerint "A szolgálati viszony keretében a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró köteles: a) a hivatásos állomány tagja feladatait a munkaköri leírásban rögzíteni, őt a szolgálati viszonyra vonatkozó szabályok, illetve az egyéb jogszabályok szerint foglalkoztatni, részére az egészséges és biztonságos szolgálatteljesítés feltételeit biztosítani; b) a szolgálati feladatok ellátását úgy megszervezni, hogy a hivatásos állomány tagja a szolgálati viszonyból eredő jogait gyakorolni, kötelezettségeit teljesíteni tudja;…". Úgy gondolom, nem vitatható, hogy ha a rendőr munkáltatói jogokat gyakorló parancsnoka olyan munkavégzésre ad utasítást beosztottjának, ami az idézett jogszabály hely mellőzésével jár, felveti a rendőr emberi méltósághoz való joga közvetlen veszélyeztetettségét.
Az egységnél rendszeresen (2003-ban két alkalommal) tartanak közegészségügyi és munkabiztonsági szemlét, melynek során a szemlebizottság jegyzőkönyvben rögzíti a megállapított hiányosságokat és intézkedik azok megszüntetésére. A szemle kiterjed a balesetveszélyt okozó helyzetekre, a higiéniai állapotokra, a felújításra, javításra szoruló berendezési és felszerelési tárgyakra, a fűtés (nyáron a szellőztetés, hűtés) megfelelősségére, a közegészségügyi, járványügyi, tűzvédelmi, munkabiztonsági hiányosságokra. A teljes személyi állomány részesül munkavédelmi oktatásban. Évente kétszer kell munkavédelmi oktatáson részt vennie az állománynak, de észrevételezték, hogy az oktatást csak ritkán tartja szakember. Annak ellenére ugyanis, hogy munkavédelmi feladatkörben foglalkoztatott alkalmazottja van az egységnek, az oktatást rendszerint az alosztályvezetőre bízzák, aki nem munkavédelmi szakember. Az a körülmény, hogy a Készenléti Rendőrségen csak esetenként tartja képzett szakember az állomány munkavédelmi képzését, azon túl, hogy önmagában növeli a szolgálattal járó mindennapos kockázatot, közvetlenül veszélyezteti a rendőrök élethez és testi épséghez való jogát.
Vizsgálatom kiterjedt a szolgálatellátáshoz szükséges védőruházatról és egyéni védőeszközökről való tájékozódásra is. A tűzszerészek nem tartották megfelelőnek a rendelkezésükre álló technikai hátteret, mivel esetenként egy időben 8-10 járőr is tevékenykedik, de a felszerelés csak 5-6 járőr számára elegendő ahhoz, hogy feladatát úgy hajthassa végre, hogy élete, testi épsége indokolatlanul ne kerüljön veszélybe.
Az egyéni védőfelszerelésekkel (pajzs, bevetési sisak, bevetési bakancs, bevetési ruha, testvédő) kapcsolatban azonban megfogalmazódott, hogy azok higiénés állapota nem kielégítő, fertőtlenítésük nem megoldott. Ez utóbbira példaként említették az un. testvédőt, ami tépőzáras, műanyag, fekete színű, belül szivacsos. Elképzelhető annak állapota egy nyári kánikulai viselet után, fertőtlenítés nélkül. 
Több rendőr tett észrevételt a golyóálló mellények szavatosságának lejártára is, azt tapasztalva, hogy azokból kivágják a szavatossági idő címkét, így nem ellenőrizhető annak lejárta. Kétségbe vonták továbbá, hogy egyes egyéni védőfelszerelések betöltik védelmi funkciójukat. A munkavédelmi eszközként használt pajzs vékony plexiüveg része például törik, alkalmatlan rendeltetése (pl. kiemelt labdarúgó mérkőzés biztosítása során való alkalmazása) betöltésére.
Sokan nem tartották kielégítőnek az új szolgálati ruhák minőségét, funkciójuk betöltésére való alkalmasságát, sőt kifejezetten hangsúlyozták, hogy azok nem bírják a fokozott igénybevételt. Kifejezetten elégedetlenek voltak a téli szolgálati egyenruhák minőségével. Véleményük szerint minőségük nem egyezik meg a próbára kiadott ruhák minőségével, kényelmetlenek, nem strapabírók, viselőjük nem érzi jól magát benne. 
A lövészeteken résztvevők a gyakorlatokat csak egyéni védőeszközzel, hallásvédő fültokkal, védőszemüveggel végezhetik. Volt azonban olyan jelzés, hogy a 2002-ben megépített „filmlőteret” az állomány nem, vagy csak kirívóan ritka esetben veheti igénybe. Tekintettel arra, hogy az Alkotmány 54. § (1) bekezdése minden ember számára úgy biztosítja az élethez és az emberi méltósághoz való jogot, hogy azoktól önkényesen megfosztani senkit nem lehet, a védőruházattal, egyéni védőeszközökkel, az egyenruhával kapcsolatos kifogásokat feltétel nélkül elfogadtam, mert azok közül akár egy fennállása is veszélyforrást, a szóban forgó alkotmányos jogok érvényesülésének közvetlen veszélyét jelenti használója számára.
Az egységnél Szabadidő Központot tartanak fenn, ahol úszómedence, tornaterem, szauna, szolárium, fallabda pálya, kondicionáló felszerelés, masszázs és más sportolási lehetőségek igénybevételére van lehetőség. A parancsnok a hivatali munkarend szerint dolgozók részére, az állomány fizikai állapotának fenntartására munkaidő kedvezményt, csütörtöki napokon 14.00 órától 16.00 óráig sportolási lehetőséget biztosít. A nem hivatali rendben dolgozók sportfoglalkozásaival összefüggésben azonban hangzottak el kritikák, ugyanis az egyenruhás állomány – akiknek arra a legnagyobb szüksége lenne, vagyis az állomány kb. 70 %-a – nem vagy csak kivételesen, esetleg három havonta egy órát kap sportolási munkaidő kedvezményt. A szóban forgó megkülönböztetés mindenekelőtt felveti a diszkrimináció tilalmának mellőzését. Ezért vizsgáltam, hogy a hivatali munkarendben és a nem hivatali munkarendben dolgozókra vonatkozó eltérő gyakorlat a hátrányos megkülönböztetés tilalmával összefüggésben okozhat-e alkotmányos visszásságot. Ennek során elvégeztem az Alkotmánybíróság által is alkalmazott „önkényes megkülönböztetés tilalma” tesztjét, amely gyakorlatilag két elemből, az összehasonlíthatósági- és az indokolhatósági próbából áll. Az összehasonlíthatósági próba azt jelenti, hogy csak az azonos helyzetben lévők között merülhet fel a hátrányos megkülönböztetés tilalmának megsértése. Alkotmányos visszásságot okozó diszkriminációról csak akkor lehet szó, ha valakit, vagy valamilyen csoportot más, azonos helyzetben lévő jogalannyal vagy csoporttal történt összehasonlításban kezelnek hátrányosabb módon. A diszkrimináció tilalmával összefüggésben az Alkotmánybíróság több, így például a 30/1997. (IV. 29.) AB határozatában is kifejtette, hogy a jogegyenlőség „Azt jelenti, hogy az állam, mint közhatalom – mint jogalkotó és jogalkalmazó – a jogok és kötelezettségek megállapítása során köteles az azonos helyzetben levő jogalanyokat indokolatlan megkülönböztetés nélkül, egyenlőkként kezelni.” A homogén csoport fogalmát az Alkotmánybíróság – eddigi gyakorlata szerint – ugyan szűken értelmezi, még sem vitatható, hogy a Készenléti Rendőrségnél a hivatali munkarendben dolgozók és a nem hivatali munkarendben dolgozók homogén csoportot alkotnak, így közöttük – semmilyen ismérv szerint – nem tehető különbség. Az ilyen megkülönbözetés sérti a diszkrimináció tilalmát.
Megvizsgáltam azt is, hogy a hivatali és a nem hivatali munkarendben dolgozók megkülönböztetése kiállja-e az ésszerűségi tesztet, vagyis „kellő súlyú alkotmányos indoknak”, illetve „tárgyilagos mérlegelés szerint ésszerű indoknak” minősíthető-e. Ennek során arra kerestem választ, hogy a Készenléti Rendőrség parancsnoka – a vonatkozó belső eljárási szabályok kialakítása során – kellőképpen mérlegelt-e, megfelelően, előítéletek nélkül választotta-e szét a hivatali és a nem hivatali munkarendben dolgozó állományúak csoportját, összességében az azonos helyzetben lévő jogalanyokat egyenlőként kezelte-e. Álláspontom szerint nem minősül tárgyilagos mérlegelés szerinti ésszerű indoknak a két szóban forgó csoport elválasztása. Ezért erre tekintettel is megállapítottam a hátrányos megkülönbözetés tilalmával összefüggő visszásságot.
Több rendőr szerint a képzések-, továbbképzések időtartama, minősége messze alulmarad a „rendőrség elitalakulata” néven fémjelzett egységnél az egyébként elvárhatótól, önvédelmi képzésben pedig akinek ideje engedi a saját költségén és szabadidejében vehet részt. Ennek a problémának a következményeit sem mellőzhettem rögzíteni, mivel a Hszt. már említett 67. §-a azt is kimondja, hogy "A szolgálati viszony keretében a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró köteles: … c) a feladatok elvégzéséhez szükséges tájékoztatást és irányítást megadni, a szolgálatteljesítéshez szükséges ismeretek megszerzését biztosítani.” Ha azonban a rendőrök szolgálatellátáshoz és munkavégzéshez szükséges ismeretei hiányosak, nem biztosítottak az önképzéshez előirt feltételek, vagyis ha a hivatásos állomány tagjai nem részesülnek megfelelő és folyamatos kiképzésben, nincs elégséges gyakorlatuk ahhoz, hogy saját életük vagy az állampolgárok védelme érdekében megfelelő biztonsággal lépjenek fel intézkedéseik során, fennáll – nemcsak a rendőr, hanem az intézkedés alá vont személy (állampolgár) oldalán is – az élethez, testi épséghez fűződő jog sérelmének közvetlen veszélye. 
A képernyős munkahelyek a hatályos 50/1999. (XI.3.) EüM rendelet előírásainak megfelelően lettek kialakítva. Az állomány részére központi étkeztetést biztosítanak, több, színvonalas berendezésű étterem, teakonyha, büfé áll rendelkezésre. A meleg étkezést valójában csak azok tudják igénybe venni, akik az objektum területén dolgoznak, vagy a közeli kerületek valamelyikében látnak el szolgálati feladatot. Ez a körülmény azonban nem függ össze alkotmányos jogokkal, ezért nem kifogásolható.
Az egészségügyi szolgálat tájékoztatása szerint a szabadban dolgozók szélsőséges körülmények között, +24 C feletti hőmérséklet esetén hűsítő italt (ásványvizet); hidegben, ha a hőmérséklet a +4 C fokot nem éri el, melegítő italt (teát) kapnak. 
A vizsgálat idején az objektumban minden szociális helyiségben volt szappan, vagy folyékony kézmosószer és WC papír. Ezek pótlását azonban az állomány nem tartotta folyamatosnak, sőt, szappant sokszor otthonról kell hozniuk. A helyiségek fertőtlenítő, tisztasági festése az előírás szerinti időközökben történik, a munkahelyeket naponta takarítják, negyedévente rovar- és rágcsálóirtást végeztetnek.
Az egészségügyi szolgálat rendszeresen szűri az állományt, ehhez megfelelően felszerelt szakorvosi rendelők állnak rendelkezésre. Kiemelten foglalkoznak a rendőrök pszichikai állapotának vizsgálatával, annál is inkább, mivel szolgálati feladataikkal összefüggésben fokozott mentális terhelésnek vannak kitéve. A jelentős személyes kockázatvállalással járó akciók mellett ilyen jellegű a tömegrendezvények biztosítása is, ahol a rendőrök ki vannak téve a tömeg ellenséges megnyilvánulásainak, sértegetésnek, csoportos ellenszegülésnek.
A Készenléti Rendőrségnél dolgozó rendőrök szolgálati beosztásuknak megfelelően részesülnek pótlékokban. A terrorelhárító szolgálat munkatársai 150 %-os bevetési pótlékban, pótszabadságban (évi 14 nap), szolgálati idő kedvezményben részesülnek, a bevetési parancsnokságon a pótlék mértéke 100-120 %, a tűzszerészek szintén 100 %-os különleges bevetési pótlékot kapnak. 
Az állományból állami felsőfokú oktatási intézményben 66 rendőr vesz részt képzésben, a Rendőrtiszti Főiskola levelező tagozatán 34 tiszthelyettes tanul. A Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetemen 5 rendőr nyelvtanfolyamokon képzi magát. A megalapozott továbbtanulási igényt figyelembe véve 42 esetben tanulmányi szerződéssel és munkaidő-kedvezménnyel támogatják munkatársaik közép- és felsőfokú tanulmányait. 2003-ban kiemelkedő munkája elismeréséül 1560 fő részesült különböző szintű elismerésben és jutalomban. 
Az érdekvédelemhez való jog érvényesülésének hiányosságairól is szóltak a rendőrök. Sérelmezték, hogy a Magyar Köztársaság Rendőrségének nincs hatályos etikai kódexe (esetleg nevezhető „szolgálati kódex”-nek), ami pontosan meghatározná, mintegy zsinórmértékül szolgálna ahhoz, hogy mely magatartás minták a követendők, illetve melyek a tiltottak a rendőr részére. Etikai kódex hiányában jelenleg az etikai eljárásokat háromtagú bizottság folytatja le, melynek vezetője általában az állományilletékes parancsnok vagy annak helyettese és ők döntik el, hogy adott esetben a rendőr magatartása „rendőrhöz méltó volt-e”. Döntésük eredménye lehet akár a testületből való eltávolítás, a szolgálati jogviszony megszüntetése is. Ezért – hasonlóan a már kifejtett „szolgálati érdek” törvényben való meghatározása hiányának következményeihez – az érdekérvényesítés körében is megállapítottam a jogállamiság, illetve a jogbiztonság követelménye érvényesülése sérelmének közvetlen veszélyét, sőt a jelenlegi gyakorlat a tisztességes eljáráshoz való jogból levezethető, mérlegelési jogkör alkotmánysértő túllépésének veszélyét is magában rejti az által, hogy az etikai bizottság tagjainak döntése adhoc, kiszámíthatatlan. Az etikai kódex hiányából pedig egyenesen következik egy esetleg megalapozatlan és az etikai eljárásban érintett rendőr alkotmányos jogait sértő vagy veszélyeztető döntés. Ezek figyelembe vételével úgy gondolom, nem vitatható, hogy a rendőrnek jogos igénye van egy érthető nyelvezetű, világos, megélhető fogalmakkal elkészített, magatartását, viselkedését formáló, erkölcsi és magatartási szabályok megítélésében őt segítő, egyben a rendőrökkel szembeni elvárásokról az állampolgár számára is tájékoztatást nyújtó, rendőrségi etikai szabályzatra. 
Ugyancsak az érdekérvényesítéssel összefüggésben merült fel az osztályvezetői, vagy annál magasabb beosztású vezetőket érintő probléma. A Hszt. jelenleg hatályos szövege szerint ugyanis az osztályvezető, és az annál magasabb beosztású vezető indokolás nélkül azonnali hatállyal, felmenthető beosztásából (245/D. § (1) bek.). Ilyen szabályozás mellett – tekintettel a testületen belül maradéktalanul érvényesülő alá- fölérendeltségi viszonyokra is – nehezen képzelhető el, hogy a szóban forgó vezető (parancsnok) képes megfelelő módon képviselni beosztottai érdekeit, eleget tenni beosztottaival szemben fennálló kötelezettségeinek. Ez a sérelem nemcsak az említett vezetőket, hanem közvetve a beosztottakat is hátrányosan érinti, mégpedig a túlszolgálat és a pótlékok (pl. gépjárművezetői pótlék, távolléti díj) kifizetése terén. A Hszt. 88. § (2) szerint ugyanis „A hivatásos állomány tagját – az állományilletékes és annál magasabb parancsnok (vezető) kivételével – évi 150 óráig terjedő túlszolgálatért szabadidő, azon felüli túlszolgálatért – beleértve a rendkívüli esetben teljesítettet is – díjazás illeti meg. Az állományilletékes parancsnok a 150 órán belüli túlszolgálat díjazását is engedélyezheti, ha a szabadidő kiadása a szolgálat ellátását veszélyeztetné.” A Hszt. tehát nem tartalmaz egységesen alkalmazandó általános szabályt a túlszolgálat díjazásáról, hanem az állományilletékes parancsnok diszkrecionális hatáskörébe utalja a 150 órát meg nem haladó túlszolgálat kifizetésének engedélyezését. Ilyen javaslatot azonban nem tesz sem az osztályvezető, sem az annál magasabb beosztású vezető, mivel „olyan ellenszenvet válthat ki” feletteseiből, ami vezetői beosztásából való indokolás nélküli elmozdításához vezethet. Mindezek felvetik a vezető beosztásúak jogbizonytalanságban tartását, illetve – mivel „a katonás rend” keretei között feletteseik döntéseinek ők sem mernek ellent mondani – eleve olyan helyzetbe kerülhetnek, hogy felmerül a Büntető Törvénykönyv szerint büntetendő cselekmény, az elöljárói gondoskodás elmulasztása – ami így szól: „Aki elöljárói kötelességét azáltal szegi meg, hogy az alárendeltjének anyagi ellátására vagy fenyegető veszélytől megóvására, illetőleg megmentésére szükséges intézkedést elmulasztja, amennyiben súlyosabb bűncselekmény nem valósul meg, vétséget követ el, és egy évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.” (Btk. 360. § (1) bek.) – elkövetésének gyanúja. Az pedig, hogy a Hszt. – elvégezve e témakörben is a már hivatkozott összehasonlíthatósági- és indokolhatósági próbát – a homogén csoportot alkotó rendőrök között „kellő súlyú alkotmányos indok”, illetve „ésszerű indok” nélkül differenciál a 150 órát meghaladó és meg nem haladó túlszolgálat pénzben való kifizetése között, sőt, a 150 órán belül teljesített túlszolgálat kifizethetőségéről való döntést az állományilletékes parancsnokra bízza, sérti a jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelményét, valamint a tisztességes eljáráshoz való jogot. Alkalmas továbbá arra, hogy az egyenlő munkáért járó egyenlő bér elvét, valamint a diszkrimináció tilalmát sértse azzal, hogy az egyes parancsnokok másként ítélik meg az azonos feladatokat túlszolgálat formájában ellátó hivatásos állományúak munkájának értékét, díját. 
Kifogásolták továbbá, hogy a büntetőeljárások sokszor évekig elhúzódnak, de az idő alatt – veszélyeztetve családjuk megélhetését, szociális biztonságát – nem dolgozhatnak, vagy akit nem függesztettek fel nem részesülhet jutalomban, sem soros-, sem soron kívüli előléptetésben. A probléma megítélésénél abból indultam ki, hogy konkrét eljárás (pl. büntető- államigazgatási- fegyelmi) technikai jellegű szabályainak megfogalmazása, amelyek az eljárás alakiságához tartoznak (ilyen a határidő is), az eljárásban résztvevők szempontjából garanciális jelentőséggel bír. Ez igaz a rendőrök vonatkozásában is. Sőt, számukra különösen fontos eljárási biztosítékot jelent, hiszen például – mint azt probléma felvetésük is igazolja – büntetőeljárás esetén számukra a határidő elteléséhez bizonyos jogkövetkezmények fűződnek, mégpedig az, hogy szolgálati jogviszonyukat felfüggeszti-e vagy sem a munkáltatói jogkört gyakorló elöljárójuk, részesülhetnek-e jutalomban, rendfokozati előlépésben. A Hszt. azonban nem szab határidőt a büntetőeljárás alá vont hivatásos állományú rendőr szolgálati jogviszonya felfüggesztéséhez, kedvezményekből való kimaradásához, vagyis több évig – akár a büntetőeljárás jogerős befejezéséig is – bizonytalanságban tartható a rendőr. Ez nemcsak a jogbiztonság követelménye érvényesülésének közvetlen veszélyeztetését jelenti, hanem a rendőr és családja szociális biztonságát is. Ezen kívül sérti a rendőröket is megillető ártatlanság vélelmét (Alkotmány 57. § (1) bek.), és a tisztességes eljáráshoz való jogot, valamint a jogegyenlőség elvét. 
Néhányan felvetették, hogy szolgálati panaszaikat elutasították, bár azt az érintettek általában tudomásul vették. Az elutasítás ellen bírósághoz fordulók (ruhapénz, szolgálati évek beszámítása ügyében) számára azonban – általában másodfokon – megállapították, hogy panaszuk jogos volt, az ítéletek alapján járandóságaikat megkapták. 
Sajátos problémaként merült fel a szolgálati hely megváltoztatására irányuló áthelyezési kérelmek intézése. A vidéki rendőrök számára előnyösebb lenne, ha a lakóhelyükön lévő rendőri szervnél teljesíthetnének szolgálatot, azonban a betöltött létszámhelyek, vagy időleges felvételi zárlatok miatt előfordul, hogy erre nincs lehetőségük. Ezekben az esetekben a Készenléti Rendőrséghez jelentkeznek, ahol a nagyobb létszám és a kiemelt feladatok miatt gyakorlatilag folyamatos a fogadókészség. A felvétel és a kiképzés, illetve a gyakorlati tapasztalatok megszerzése után rendszerint a lakóhelyen lévő rendőri szervek is szívesebben fogadnák az áthelyezésüket kérőket, de a Készenléti Rendőrség parancsnoka az esetek nagy részében nem járult hozzá az áthelyezésekhez. 2003. évben az áthelyezések 80%-a a 9/1997. (II.12) BM. rendelet 14.§ (2) bekezdése alapján hat hónapig történő visszatartással, míg a fennmaradó 20%-ban rövidebb (három hónapos) várakozási idővel, vagy a kért időpontban került engedélyezésre.
A belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek, valamint az önkormányzati tűzoltóság szolgálati viszonyban álló tagjai szolgálati viszonyának egyes kérdéseiről és a személyügyi igazgatás rendjéről szóló 9/1997. (II. 12.) BM rendelet 14. § (2) bekezdése alapján az áthelyezését kérő – indokolt esetben, az állományilletékes parancsnok javaslata alapján – a szolgálat érdekében, a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró intézkedésével legfeljebb hat hónapig visszatartható. Ez esetben a visszatartást írásban kell indokolni. A (3) bekezdés szerint nem alkalmazható a visszatartás akkor, ha a hivatásos állomány tagja olyan megalapozott családi ok miatt kéri az áthelyezést, amely más intézkedéssel nem oldható meg.
Az Alkotmány 70/B. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a munkához, a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához. Ennek a jognak az egyik aspektusa, hogy egy adott foglalkozás gyakorlója általában nem kényszeríthető arra, hogy akarata ellenére, tartósan kényszerüljön családjától távol, vagy más szempontból számára előnytelen körülmények között dolgozni. A Hszt. 47. § védi az állományt az indokolatlan, vagy túl gyakori áthelyezésektől, még akkor is, ha ez szolgálati érdekből történik. A törvény az azonos, vagy annak megfelelő más beosztásba való kinevezésről csak annyit említ, hogy az kérelemre is történhet. A Hszt. 15. § (1) bekezdése szerint a hivatásos állomány tagjának szolgálati helyét a fegyveres szerv szervezeti egységei területi elhelyezkedésének és a fegyveres szerv feladataiból fakadó szakmai igényeknek megfelelően, a hivatásos állomány tagja méltányos érdekeinek figyelembevételével kell meghatározni. A (2) bekezdés alapján a hivatásos állomány tagja a törvényben meghatározott esetekben és feltételek szerint a szolgálati helyéről áthelyezhető, illetve más szolgálati helyre vezényelhető. A szabad mozgás és a tartózkodási hely szabad megválasztása – mint alkotmányos alapjog – korlátozható, azonban azt is tartalmazza a törvény, hogy a hivatásos állomány tagja alapvető jogainak a szolgálati viszonnyal kapcsolatos korlátozása nem okozhat az elérni kívánt törvényes érdekkel nyilvánvalóan aránytalan hátrányt, és több lehetséges és alkalmas korlátozás közül azt kell választani, amely az eredmény biztosítása mellett a korlátozással érintettre a legkisebb sérelemmel jár.
Mindezekből következik, hogy az áthelyezési kérelmek elbírálásánál a kérelmező érdekekeit is figyelembe kell venni. Kivételesen alkalmazható a legfeljebb hat hónapig terjedő visszatartás (ez az időszak rövidebb is lehet), azokban az esetekben, amikor a fogadó szerv nyilatkozik arról, hogy a várakozási idő elteltét követően is alkalmazni fogja a kérelmezőt. Amennyiben a kérelmező fogadására csak az adott időpontban van lehetőség, akkor a várakozási idő kikötése olyan súlyos hátrányt okoz, amely sérti a Hszt.-ben is deklarált arányosság követelményét, és alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot okoz. 
A rendelkezésemre álló adatok szerint a Készenléti Rendőrség parancsnoka a visszatartási lehetőséget általános szabályként alkalmazta – 2003-ban a kérelmezők 80 %-ával szemben, 2004. vizsgált időszakában ez az arány nem változott – ami nem indokolható szolgálati érdekekkel, sőt, mint ahogy már volt szó róla, a szolgálati érdek tartalma önkényes meghatározáshoz vezethet jogszabályi rendezése hiányában. Kétséges az is, hogy az ilyen módon visszatartott emberek – különösen, ha időközben a kérelmezett helyet betöltötték – ugyanolyan fegyelmezetten látják-e majd el szolgálati feladataikat, mint korábban. 
A fiatal állomány érzékeltette az elbeszélgetések során azt is – és ez ugyanazon hatásokat fejti ki, mint a „visszatartás intézménye” -, hogy sokuk a rendőr szakközépiskolából való kibocsátásuk időpontjában értesült arról, hogy a Készenléti Rendőrségen fog szolgálni, még akkor is, ha más megyében/városban – amely egyébként lakóhelye is a rendőrnek, így lakhatási problémája sem lett volna – volt befogadó nyilatkozata a szolgálat ellátásra, vagyis ahol alkalmazták volna. A személyes beszélgetések jól tükrözték, hogy az állomány számára nehézséget okoz, hogy távol élnek a családjuktól. A szabadidőből utazásra fordított idő, a fővárosi lakásvásárlási és megélhetési költségek jelentősen befolyásolják a fluktuáció alakulását. 

2. Veszprémi Rendőrkapitányság.
A Veszprémi Rendőrkapitányság a főkapitánysággal közös épületben van elhelyezve. A főépület aulájában az ügyfelek felvilágosítását, útbaigazítását információs szolgálat és tájékoztató táblák segítik. Az ügyfélfogadással járó ügyintézést az előcsarnokban kialakított munkahelyeken („bokszokban”) végzik, amelyek egymástól kellő távolságban vannak, a zavartalan meghallgatások és ügyintézés lebonyolítása érdekében. Lehetőség van arra is, hogy az ügyfél kérésére, vagy, ha az ügy jellege indokolja, az erre a célra fenntartott dolgozószobában kerüljön sor a meghallgatásra. Minden munkaasztalnál megfelelő informatikai hátteret biztosító számítástechnikai eszközökkel végzik az ügyfeldolgozást. Az aulában kialakított munkahelyek könnyen áttekinthetőek, az ügyfélfogadás esztétikus és kulturált környezetben történik.
A feljelentések, bejelentések és panaszok felvételére hivatali munkaidőben egy erre kijelölt munkatárs folyamatosan az ügyfelek rendelkezésére áll. A kapitányság Bűnügyi Osztályának beosztottai ezt a feladatot vezénylés alapján látják el. Nagyobb forgalom esetén, a várakozás elkerülése érdekében, a meghallgatást végzők számát növelik. A vizsgálat napján 12.00 óráig két személy feljelentését foglalták jegyzőkönyvbe, ezért sorban állás, várakozás nem volt. 
A felvett panaszokat a központi ügyelethez továbbítják, de az azonnali intézkedést igénylő eseteket közvetlenül az illetékes parancsnokhoz juttatják el.
Az ügyfélfogadás feltételei, kialakított rendje megfelelően biztosítják az állampolgárok részére a kérelemhez, panaszhoz való alkotmányos jogok érvényesülését.
A kapitányságon működik a Veszprém Megyei Rendőr-főkapitányság fogdája, ahová a megye hét rendőrkapitányságáról szállítanak őrizetbe vett és letartóztatott személyeket. A fogdában a zárkák alkalmatlanok arra, hogy azokban huzamosabb ideig, hetekig, hónapokig embereket tartsanak bezárva. A zárkákban nincs vízcsap és nincs WC sem, ezért a fogvatartottak elemi szükségleteiket csak akkor tudják elvégezni, ha jelzésükre az egyébként segítőkész, de feladatokkal túlterhelt rendőrök kiengedik, illetve kikísérik őket. 
A zárkákban a kiépített WC és folyóvíz hiánya sérti a fogvatartottak emberi méltósághoz való jogát, de közvetve az Alkotmány 70/D. §-ában megfogalmazott, lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő jog érvényesülését is veszélyezteti. Ezt annak ellenére meg kellett állapítanom, hogy jelen vizsgálatomnak nem volt közvetlenül tárgya a fogvatartottak elhelyezési körülményeinek ellenőrzése. Mégsem mellőzhettem, mivel mindez közvetve veszélyforrást jelent a fogdaőrök számára is abból a szempontból, hogy a fogvatartottakban – az észlelt körülmények között esetleg jelentkező kényszerű bezártság érzetre, a tehetetlenségre figyelemmel – bármikor jelentkezhet agresszív késztetés nemcsak fogva lévő társaikkal, hanem a fogdaőrökkel (rendőrség dolgozóival) szemben is. Ezekre tekintettel megállapítottam azt is, hogy a Veszprém Megyei Rendőr-főkapitányság fogdájában elhelyezett személyek – a saját, már hivatkozott alkotmányos jogaik sérelme, illetve közvetlen veszélyeztetettsége miatt – közvetlenül veszélyeztetik a fogdaőrök élethez és az emberi méltósághoz, valamint a legmagasabb színtű testi és lelki egészséghez való jogát.

3. Várpalotai Rendőrkapitányság
Várpalotai látogatásunk során kedvező tapasztalatokat szereztem. A kapitányság épülete teljesen új, nem sokkal korábban vették használatba. A kialakított irodák, munkahelyek, szociális helyiségek korszerűek és kifogástalan munkakörülményeket biztosítanak az állomány részére. Az ügyfélfogadás rendjével, megszervezésével kapcsolatban problémát nem tapasztaltam. Az érdekképviseleti szervezet vezetőjével folytatott beszélgetés során tájékoztatást kaptam a szakszervezet és a kapitányság vezetése közötti együttműködés helyzetéről, a szakszervezet által képviselt, vagy továbbított panaszok elintézésről. A kapott tájékoztatás szerint a vezetők támogatják a szakszervezet működését, a kapcsolat zavartalan, az együttműködést a kölcsönös segítőkészség jellemzi. Munkahelyi konfliktusokról nem számoltak be a rendőrök.
A Veszprémben és a Várpalotán kitöltött kérdőíveket – mivel egy főkapitányság alárendeltségében működnek – együtt dolgoztam fel. A kapott válaszok vegyes képet mutattak az állomány körülményeiről. A kérdőívek kb. 50 %-a azt tükrözte, hogy kitöltőik elégedettek a helyzetükkel, problémáik nincsenek, illetve azok megoldásához parancsnokaiktól is segítséget kapnak. Az ellenőrző kérdések alapján arra lehetett következtetni, hogy ezeket a kérdőíveket a fiatalabb korosztályhoz tartozó rendőrök töltötték ki. 
Többen kifogásolták a ruházati illetmény késedelmes kifizetését, az új egyenruha minőségét, kivitelezését, a munkabeosztás kiszámíthatatlanságát, a túlszolgálat ellentételezésének hiányosságait (túlórapénzt nem kapnak, lecsúsztatásra gyakran nincs lehetőség). Volt olyan rendőr is az állományban, aki a védőruha (munkaruha) ellátást, pótlást kifogásolta. A védőruházattal, egyéni védőeszközökkel, az egyenruhával munkabeosztással és a túlóra díj kifizetésének elmaradásával kapcsolatos kifogásokat nem vontam kétségbe, mivel ezek szinte valamennyi vizsgált rendőri szervnél elhangzottak. Tekintettel arra, hogy a Készenléti Rendőrség vonatkozásában az előzőekben már rögzítettem a most szóban forgó kifogásokkal összefüggő alkotmányos visszásságok indokait, azokra visszautalva megállapítottam, hogy azok a Veszprémi és a Várpalotai Rendőrkapitányságokon szolgálatot teljesítő rendőrök esetében is fennállnak.

4. BRFK XIX. kerületi Rendőrkapitányság.
A kapitányság csaknem százéves, műemlék jellegű épületben van elhelyezve, amelyet külsőleg felújítottak, de belső terei – a tetőtér nemrég történt beépítésétől eltekintve – elhanyagoltak, korszerűtlenek. Az irodák tisztasági festésére 13 éve nem került sor, egyedül a fogda és az ügyelet évenkénti festéséről gondoskodnak. A felújítás elkezdődött, de az objektum meglátogatása idején semmilyen munka nem folyt, és a kapitányságvezető sem rendelkezett információval a tervezett feladatokról, a felújítás folytatásáról, vagy várható befejezéséről. Az épület közműrendszere – a vízhálózat, csatorna, elektromos hálózat, fűtési rendszer – az elmúlt évtizedekben számtalan javításon ment keresztül, ennek ellenére sokszor okozott már problémát. Egyes irodahelyiségeket elöntött a víz, az ott dolgozókat össze kellett költöztetni más irodákban dolgozókkal. Az elektromos vezetékek nehezen bírják a megnövekedett igénybevételt.
Az irodák bútorzata, felszereltsége sajnálatosan összhangban van az épület általános állapotával, a kapitányságvezető irodája méltatlan egy vezetői munkahelyhez. Az irodákká alakított tetőtér – ahol a bűnügyi állomány dolgozik – megfelelően kivitelezett, azonban a légkondicionálás hiánya miatt nyáron 33 C fok feletti a helyiségek hőmérséklete. Ez, valamint a kapuügyeletes rendőr huzatos és fűtés nélküli előtérben kialakított szolgálati helyen való tartózkodás, hosszabb távon közvetlenül veszélyezteti az ott szolgálatot teljesítők egészségét, a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő alkotmányos jogát. Az ugyancsak a tetőtérben elhelyezett öltözők, fürdők tiszták és jó állapotúak voltak.
A kapitányság állománytábla szerinti létszámából 6 tiszthelyettes hiányzik, a tiszti létszám feltöltött. Szolgálati feladataik ellátását a létszámhiány nehezíti, ezért egyes területeken túlszolgálatra kényszerülnek. Túlórakeret a kapitányságon nincs (2003-ban még 3 óra/fő/hó kerettel rendelkeztek). A kapitányságvezető jutalomkerettel sem rendelkezett, a jutalmazási javaslatokat a főkapitányságra terjesztik fel. Az önkormányzattól többen részesültek elismerésben. 2003. decemberében a kerület polgármestere a rablási csoport vezetőjének „Az év rendőre” címet adományozta, és további öt rendőrt részesített elismerésben és pénzjutalomban. Mintegy szolgáltatásként, esetenként 1000-1500 Ft óradíjért látják el a rendőrök a különböző rendezvények, pl. labdarúgó-mérkőzések felügyeletét, biztosítását.
A pihenőidő terhére 2 rendőr 12 órás szolgálatot lát el a nagyforgalmú, és bűnügyi szempontból fertőzött Kőbánya-Kispest MÁV állomás és Metró végállomás területén. A rendőröket az önkormányzat fizeti, a kapitánysággal kötött szerződés alapján. A látogatás időpontjában az önkormányzat már elkülönítette erre a célra a pénzt, de azt a BM közigazgatási és informatikai helyettes államtitkár jóváhagyása hiányában az állomány még nem kapta meg. A területen térfigyelő kamera rendszer is működik, az ügyeleten elhelyezett monitorok lehetővé teszik, hogy a rendbontásokra időben reagáljon a kapitányság. 
Az ügyelet és a fogda állapota, tisztasága megfelelő volt. Mindkét szolgálati helyen megfelelő technikai háttér segíti az oda beosztottak munkáját. A fogdában azonban nincs természetes szellőzés, ami nemcsak a fogvatartottak, de a fogdaőrök egészséges környezethet való jogát is sérti. A kapitányság 11 gépkocsival rendelkezik, a járművek korszerűek (egy NIVA gépkocsi nem javítható), szervizelésük, javításuk megoldott. A kapitányság 2002-ben kapott 3 számítógépet, de informatikai ellátottságukat még nem tartják kielégítőnek. A kapitányságon dolgozó tiszthelyettesek túlnyomó többsége vidékről jár dolgozni, sokan a rendőrség által biztosított szállásokon (Békásmegyer, Csepel) laknak. Az átlagéletkor 26,5 év. A kapitányságvezető tájékoztatása szerint a fegyelmi helyzet jó. A vizsgálat időpontjában két büntetőeljárás volt folyamatban. Az egyik elöljáró elleni sértés miatt indult, a másikban 2 rendőrt vesztegetéssel gyanúsítottak.
A fiatal állományból sokan tanulnak civil főiskolán, de tanulmányi szerződés nélkül. A Rendőrtiszti Főiskolán 2 rendőr tanul, és 2 jár jogi egyetemre. A továbbtanulók helyzetét bizonytalanná teszi, hogy a tiszti létszámhelyek betöltöttek, a kapitányság az RTF végzősei közül sem tud senkit fogadni. 
A szétosztott kérdőívekre adott válaszok alapján az állomány jelentős része elégedetlen a munkakörülményivel, elsősorban a higiénés feltételekkel. Többen felvetették, hogy a túlórákat nem fizetik ki, lecsúsztatni pedig nem tudják, mert az a munka rovására megy, a többletszolgálat jelentős része így elvész. A kivett szabadidő miatt felgyülemlett munka elvégzése újabb túlórákkal oldható meg. Ezekre tekintettel – hasonló indokokkal mint a Készenléti Rendőrségnél – megállapítottam, hogy a BRFK XIX. Kerületi Rendőrkapitányság állománya tekintetésben is sérül a jogbiztonság követelménye és az abból levezethető tisztességes eljáráshoz, továbbá a végzett munka mennyiségének és minőségének megfelelő jövedelemhez (bérhez) való jog az által, hogy túlóra díjat nem fizetnek. 
Egy válaszadó sérelmezte, hogy a lakáselosztásokról csak utólag szereznek tudomást. Egészségi, pszichikai alkalmassági minősítése szerint agresszív, stresszes, feszült állapotú, véleménye szerint a rendőri munka hosszú távon tönkreteszi az ember egészségét és rámehet a családja is. 
Többen kifogásolták, hogy nincs ebédelési lehetőségük, az íróasztalnál ülve esznek – ügyfélforgalom mellett – ami kényelmetlen mindenki számára. Gondolom senki nem vonja kétségbe, hogy asztal hiányában az emberhez méltó, kulturált étkezés lehetősége nem biztosított. Nem várható el senkitől, így a rendőrtől sem, hogy ebédjét íróasztal mellett, esetleg kollégája által fogadott ügyfél előtt fogyassza el. Az Alkotmánybíróság 64/1991. (XII. 17.) AB határozatában kimondta, hogy „a méltóság az emberi élettel eleve együtt járó minőség, mely oszthatatlan és korlátozhatatlan, s ezért minden emberre nézve egyenlő. Az egyenlő méltósághoz való jog az élethez való joggal egységben azt biztosítja, hogy ne lehessen emberi életek értéke között jogilag különbséget tenni. Emberi méltósága és élete mindenkinek érinthetetlen, aki ember, függetlenül fizikai és szellemi fejlettségétől, ill. állapotától.” Ezért megállapítottam, hogy a BRFK XIX. kerületi Rendőrkapitányság ügyfél fogadásra is szolgáló helyiségeiben, irodáiban fennáll az ott dolgozók emberi méltósághoz való joga sérelmének közvetlen veszélye, mivel a kapitányság dolgozói részére nincs rendszeresítve olyan ebédlő, ahol nem íróasztal mellett, kultúráltan étkezhetne a rendőr. 
A kapitányságon vezényléses szolgálati rendben dolgozók is kifogásolták, hogy a soron kívüli akciók, valamint a hétvégi kötelező szolgálatok családi életük rovására mennek, szabadidejükre nem tudnak magánjellegű programot szervezni. Tekintettel arra, hogy – figyelemmel a Készenléti Rendőrségnél már említettekre – ez általános probléma a hivatásos állomány körében, nem mellőzhettem a XIX. kerületi kapitányságon sem rámutatni, hogy a jóváhagyott szolgálati időrend gyakori változtatása, a szabad és a pihenőnapok idejének bizonytalansága, kiszámíthatatlanná teszi az állomány magán- és családi életét, ezáltal olyan jogkorlátozást okoz, ami sérti a Hszt-ben megfogalmazott – jelentésemben már hivatkozott – elkerülhetetlenség és arányosság követelményét, ezzel alkotmányos visszásságot kelt. 

5. BRFK XXI. Kerületi Rendőrkapitányság.
A rendőrkapitányság helyzete sok tekintetben hasonló a BRFK XIX. kerületi kapitányságéhoz. Épülete szintén műemlék jellegű, állapota kielégítő, belső terei korszerűek és tiszták. Az állomány a kapitányságon kulturált körülmények között, meleg ebédet fogyaszthat, 330 Ft-os áron. Az ebédet egy másik kerületből hozatják, választási lehetőség van, de a választékot a többség kívánsága határozza meg. Az öltözők, zuhanyozók, WC-k állapota, tisztasága megfelelő volt. Az épületben testedzés céljára, praktikusan felszerelt kondicionáló termet alakítottak ki. 
A kapitányság létszáma csaknem teljes, a rendszeresített 144 hivatásos létszámból 2 személy hiányzik, a 26 közalkalmazotti hely teljesen be volt töltve. A kapitányságvezető tájékoztatása szerint az állomány fegyelmi helyzete szilárd, bár a rendőrök fiatal átlagéletkora miatt előfordulnak fegyelemsértések, konfliktusok. A fegyelmi eljárások közül többet személyzeti intézkedésekkel (áthelyezés, leszerelés) fejeztek be.
A rendőrök közül az átlagosnál többen – összesen 28 személy – tanulnak felsőfokú tanintézetekben. A vizsgálat idején hárman felsőfokú rendőrszervező szaktanfolyamon, heten Rendőrtiszti Főiskolán, hatan valamelyik egyetem jogi karán tanultak. Többen civil főiskolákra járnak, egy személy a Nemzetvédelmi Egyetemen tanul. A tanulmányaikat folytatók helyettesítése komoly terhet ró az állományra. A fiatalok között sok a vidéki, többen laknak rendőrszállón (Touring Hotel, Békásmegyer-Pünkösdfürdő, illetve Csepel, Cirmos sétány – a térítési díj 6000 Ft/hó), a hazautazás költségeinek 86 %-át havi négy alkalommal megtérítik. Egészségügyi ellátásuk jó, a BRFK 30-40 család részére biztosít üdülési lehetőséget.
A kapitányság a többi kerülethez hasonló gépkocsiparkkal rendelkezik, 12 autójuk egy része a futásteljesítmény miatt már cserére szorul, de műszaki állapotuk megfelelő, biztonságos közlekedésre alkalmasak (téli gumikkal is el vannak látva). Nem megoldott a kapitányságvezető gépkocsi használata. A kapitány (súlyos bűncselekmény, vagy rendkívüli esemény esetén) az éjszakai órákban nehezen tud Káposztásmegyerről a szolgálati helyére bejutni.
Az önkormányzattal jó kapcsolatuk van, amit a jutalmazási gyakorlat és az önkormányzati lakások elosztása is tükröz. Ebben az évben 15 rendőr kapott jutalmat önkormányzati keretből (2003-ban 18 fő), és a közelmúltban négyen (zászlósok) kaptak önkormányzati lakást. A „Csepelért Közbiztonsági Alapítvány” két gépkocsit adott a kapitányságnak. A kapitány tájékoztatása szerint egy lézeres sebességmérőt (trafipax) is kaptak az önkormányzattól.
A kapitányságon két szakszervezet működik (BRDSZ, FRSZ). A munkateher itt is jelentős, feladataiknak többnyire csak túlórákkal tudnak maradéktalanul eleget tenni. A túlszolgálatokat szabadidővel kompenzálják. A parancsnokok betartatják az egészségügyi szűrésekre vonatkozó rendelkezéseket, hetenként egy délutánon biztosítják az állomány részére a sportolási lehetőséget. Az erőnléti felméréseket korcsoportok szerint végzik. Lövészetet évente két alkalommal tartanak.
Az állomány itt a szociális-higiénés körülményekkel kapcsolatban tett kifogást, illetve többen nyilatkoztak arról, hogy a számítógépes munkahelyek nem felelnek meg a képernyő előtti munkavégzés minimális egészségügyi és biztonsági követelményeiről szóló 50/1999. (XI. 3.) EüM rendelet előírásainak. Figyelemmel arra, hogy az egészséget nem veszélyeztető munkavégzéshez szükséges feltételek biztosítása a munkáltató szigorú kötelezettsége, a számítógépes munkahelyekkel kapcsolatos panaszt is kiemelten kezeltem. A munkahelyek munkavédelmi követelményeinek minimális szintjéről szóló 3/2002. (II. 8.) SzCsM-EüM együttes rendelet – összhangban a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvénnyel és az Európai Unió Tanácsa 89/654/EGK irányelvével – többek között előírja, hogy a munkáltató köteles gondoskodni a munkaeszközök, a felszerelések és a berendezések rendszeres és folyamatos műszaki karbantartásáról, a munkavállalók biztonságára vagy egészségére veszélyt jelenthető hibák lehető legrövidebb időn belüli (akár csere útján való) elhárításáról, ami – véleményem szerint – kiterjed a számítógépes munkahelyekre, a számítógép-park állapotára is. Amennyiben ezt a munkáltató – jelen esetben a rendőrség a dolgozóival szemben – nem teljesíti megállapítható az egészséges környezethez való jog, a lehető legmagasabb színtű testi és lelki egészséghez, – végső esetben – az élethez való jog sérelmének közvetlen veszélyeztetettsége, ami a BRFK XXI. Rendőrkapitányságon nem zárható ki.
A szolgálati panaszokkal kapcsolatban egy válaszadó kifogásolta, hogy panasza érdemi vizsgálata elhúzódott (tiszti beosztásban dolgozott, de tiszthelyettesi bért kapott). Állítását ugyan nem vontam kétségbe, hiszen a vonatkozó dokumentumok alapján ő volt abban a helyzetben, hogy megítélje az ügyében folyó eljárás időszerűségének sérelmét, de konkrét panaszt nem tett, ezért vizsgálatomat erre vonatkozóan nem terjesztettem ki.
A nyilatkozók szerint előfordult, hogy a rendőrnek a bírósághoz kellett fordulnia, ahol elutasított szolgálati panaszának helyt adtak. Arra a kérdésre, hogy kártérítési, fegyelmi eljárás folyt-e a kérdezett ellen, többen igenlő választ adtak, de még az elmarasztaltak is azt írták, hogy az eljárás minden tekintetben precíz és jogszerű volt. 

6. Szentendrei Rendőrkapitányság. 
A rendőrkapitányság idegenforgalmi szempontból kiemelt jelentőségű területen működik. A folyamatos turistaforgalom és a reprezentatív nyári rendezvények mellett, a városban és környékén lévő számos építészeti és természeti érték megőrzése, az agglomerációhoz tartozó települések közbiztonságának fenntartása fokozott felelősséget ró a helyi rendőrségre.
A kapitányság épületének külső megjelenése környezetéhez illő, azonban mivel eredetileg nem rendőrségi célokra épült (korábban egy kb. 50 főt foglalkoztató számítógépes cég használta), erre a funkcióra csak korlátozott mértékben alkalmas. A magasabb létszám és a munka jellege miatt az irodák, munkahelyek szűkösek, túlzsúfoltak. Az épület szerkezete repedezik, vastraverzek tartják össze, amelyek keresztülhúzódnak a belső tereken és irodákon. A szerkezeti elemek mozgása miatt a közlekedő terek járólapjai folyamatosan töredeznek, balesetveszélyesek. Az épület bővítése folyamatban van, de a tervezés során a kapitányság vezetésének gyakorlati szempontjait és igényeit nagyrészt figyelmen kívül hagyták.
Az épületbe történő beléptetést, a kapus és eligazító szolgálatot az önkormányzat által rendelkezésre bocsátott közhasznú munkás végzi. A kapott információk szerint a kapitányságot 16 órakor bezárják. Összességében az egészséges környezethez, továbbá a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogot sérti az épület rossz műszaki állapota, emberi tartózkodásra való alkalmatlansága, alapvető higiénés követelmények biztosításának hiánya. 
A kapitányságon fogda nincs. Az előállító helyiség a II. emeleten van, nem szellőztethető, belülről kezelhető jelzőberendezés és vízellátás nélküli helyiség. Az előállítóban elhelyezett személy felügyelete videokamerán keresztül történik, azonban kétséges, hogy a földszinti ügyeletről (pl. az ügyeletes tiszt éjszakai pihenőidejében) a fogdaszabályzatnak megfelelő ellenőrzés, és az esetleges rendkívüli események megelőzése vagy megakadályozása végrehajtható-e. A kapitányság előállító helyisége az ügyelettől való távolság, és a belső jelző- és segélyhívó berendezés hiánya miatt, csak abban az esetben alkalmas az előállítottak fogvatartására, ha a Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról szóló 3/1995. (III. 1.) BM rendelet 45. § (1) bekezdésére figyelemmel gondoskodnak az előállított, elővezetett személy állandó őrzéséről. A technikai úton történő ellenőrizhetőség az adott körülmények között nem egyenértékű az állandó őrzéssel. Ezekre figyelemmel megállapítottam, hogy – tekintettel a helyiség szellőztethetőségének, vízellátásának hiányára – sérül a Szentendrei Rendőrkapitányság előállító helyiségében elhelyezett személyek lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez, valamint az egészséges környezethez fűződő joga, továbbá – a helyiségnek az előállított személy részére rendelkezésre álló jelzőberendezés, segélyhívó hiánya miatt – közvetlenül veszélyeztetett az élethez való joga. Ezt – hasonlóan a Veszprém Megyei Rendőr-főkapitányság fogdájával kapcsolatban észleltekkel – azért állapítottam meg, mert a feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok közvetlen veszélye közvetett módon veszélyforrást jelent az ügyeletes tiszt, illetve az előállított személlyel esetleg kapcsolatba kerülő (pl. kísérését végző) más rendőr számára is. A rendőrök élethez és az emberi méltósághoz, valamint a lehető legmagasabb színtű testi és lelki egészséghez való jogának veszélyeztetettsége tehát abban nyilvánulhat meg, hogy az előállított személy az előállított helyiségben részére biztosított körülmények között bármikor agresszívé válhat a rendőrrel szemben. 
Az ügyeletes tiszt irodája – ahol a panaszfelvétel történik – kicsi és zsúfolt, a panaszosok fogadására, meghallgatására alkalmatlan, részükre mindössze egy szék áll rendelkezésre. Az iroda a 24 órás szolgálatot ellátó ügyeletes pihenőhelyéül is szolgál, az íróasztal mellett erre a célra heverő van elhelyezve. Az irodában egy üzemképtelen vízmelegítő van, egyébként az egész kapitányságon csak egy helyen, a II. emeleti zuhanyozóban lehet meleg vízzel tisztálkodni. Az egyenruhás állomány öltözőjében csak 23 személy részére van (rendkívül szűken) hely, a többiek sportszatyorban hordják és tartják az egyenruhájukat. A WC-k nem szellőztethetők. 
A bűnügyi helyszínelő alosztály irodája a földszinten van. Itt váltásonként 2 beosztott és az alosztályvezető dolgozik, az iroda berendezése egy íróasztal és egy szék, a helyiségben a felszerelésüket sem tudják megfelelően elhelyezni. Két éves kihordásra kapott védőruházatukat házilag tisztítják.
A tetőtérben elhelyezett irodák szintén zsúfoltak, kicsik, nyári hónapokban nem ritkán 40 C fok fölé emelkedik bennük a hőmérséklet. A segédhivatalban ugyanilyen körülmények között dolgozó közalkalmazottak elhelyezése, irodájuk állapota minősíthetetlen, az ügyiratok tárolása a falak mellett fölhalmozva történik. Ez azonban nem felel meg – a már hivatkozott – a munkahelyek munkavédelmi követelményeinek minimális szintjéről szóló 3/2002. (II. 8.) SzCsM-EüM együttes rendelet 7. § (1) bekezdésében foglaltaknak, ami szerint a munkaterületeket befogadó helyiségek hőmérsékletének a munkavégzés teljes időtartama alatt, az emberi szervezet számára megfelelőnek kell lennie, figyelembe véve a munka jellegét és az ott dolgozó munkavállalók fizikai megterhelését. A (3) bekezdés előírja azt is, hogy olyan ablakokat, tetőablakokat és üvegfalakat kell alkalmazni, amelyek a munka és a munkahely jellegének megfelelően kiküszöbölik az erős napsugárzás hatásait. A Szentendrei Rendőrkapitányságon a tetőterében kialakított munkahelyek, mellékhelyiség (WC) tehát hosszabb távon közvetlenül veszélyeztetik az ott dolgozók egészségét, a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő jogát. 
Ugyancsak az állomány lehető legmagasabb színtű testi és lelki egészséghez, valamint az egészséges környezethez és az emberi méltósághoz való jogát közvetlenül veszélyezteti, hogy 
5.	a kapitányságon nincs megfelelő számú öltözőszekrény, ezért az állomány egy része sportszatyorban tárolja az egyenruháját.
6.	a védőruházat alapvető higiénés követelményeknek való megfelelősségét – ami egyébként szakértelmet követelne – a rendőröknek saját maguknak kell biztosítaniuk, házilag történő tisztítással.
7.	a kapitányságon egy időben tartózkodó állomány rendelkezésére álló zuhanyozó, WC száma kevés, a meglévők felszereltsége pedig kiegészítésre (pl. WC szellőztetővel való ellátása, több melegvizes zuhany beállítása) szorul.
8.	az ügyeletes tiszt, a bűnügyi helyszínelők irodája, a segédhivatali helyiség nem felel meg a rendeltetésszerű használatra, kevés az irodabútor ahhoz, hogy az ott egy időben tartózkodó személyek – rendőrök, panaszosok – emberi körülmények között dolgozhassanak, illetve mondják el panaszaikat. 

A kapitányságon egyetlen, kisméretű étkezőhelyiség van, a rendőrök íróasztal mellett étkeznek. Az ételek tárolására néhány régi hűtőszekrényük van, de ezek közül sem mindegyik üzemképes. Az I. emeleten elhelyezett nyomozó alosztály hűtőszekrénye látogatásunk idején már másfél hónapja nem működött, a nyomozók a II. emeleten, egy 60 literes hűtőben tartották élelmiszereiket. Az, hogy nincs rendszeresítve olyan méretű ebédlőhelyiség és hűtőszekrény a kapitányságon, ami az egyidőben szolgálatban lévők számára biztosítaná a kultúrált étkezési lehetőséget, illetve élelmiszer tárolást, – a BRFK XIX. kerületi Rendőrkapitányság értékelésénél már megfogalmazott indokok miatt – közvetlenül veszélyezteti az ott dolgozók emberi méltósághoz és egészséghez való jogát. 
Az ügyfelek a folyosón, vagy az előtérben várakoznak, részükre nincsenek ülőhelyek, az ügyfelek számára nyitva tartott WC pedig csak a földszinten van. Ez is alkalmas az ügyfelek emberi méltósághoz való joga sérelmének megállapítására, de csorbul az egészséges környezethet és a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő joguk is. 
A kapitányság technikai felszereltsége vegyes képet mutat. Számítógépes hálózatuk szervere elavult, a gépek 60 %-a régi típusú. A gépkocsipark – az őrsökre kihelyezett autókkal együtt – 17 járműből áll. Három rossz állapotú Lada Niva gépkocsijuk van, a többi jármű megfelelő. A szervizelés, javíttatás nem minden esetben megoldott, előfordult, hogy az egyik Opel Astra gépkocsit, amely már 400.000 km.-t futott, a körzeti megbízottak saját pénzükből javíttatták meg. A kapitányságvezető egy Mitsubishi Pajero gépkocsit használ. 
Az állománytábla szerinti létszám 133 hivatásosból és 17 közalkalmazottból áll, a hivatásos állományúak között 30 nő van, közülük többen parancsnoki beosztásban. Az átlagéletkor a kapitányságon 33 év. A nyári főszezoni szolgálatellátást 10 gyakorlószolgálatos hallgató vezénylésével segítik. A fegyelmi helyzettel nincsenek különösebb problémák. Az állományból többen tanulnak, négyen a Rendőrtiszti Főiskolára, öten tanárképző, négyen műszaki főiskolára, ketten egyetemre járnak.
A rendőrök egy része anyagi gondokkal küszködik, különösen azok, akik lakást vásároltak. A magas havi törlesztés gyakorlatilag felemészti a fizetésüket, ezért másodállás vállalására kényszerülnek. Többen dolgoznak a CORA bevásárlóközpontban, vagy vállalnak felügyeleti munkát a Pilisi Parkerdőgazdaságnál. A másodállásokat havi 60 óra időtartamban engedélyezik. A kapitányságvezető saját jutalomkerettel nem rendelkezik, a rendőrséget támogató helyi alapítvány nincs. Sajátos formája az elismerésnek, hogy – parancsnoki javaslatra – helyi vállalkozóktól „a hónap rendőre” 10-10 ezer forintos vásárlási utalványt kap, ami a jogállamiság és az abból levezethető jogbiztonság követelménye, mint alkotmányos alapelv sérelmének a közvetlen veszélyével jár. Azt hiszem ugyanis nem vitatható, hogy a szóban forgó gyakorlat összeférhetetlenségi okot idézhet elő, vagyis elfogultságként jelentkezhet a rendőrnek „adományozó vállalkozóval” szemben egy esetleges későbbi eljárás, rendőri intézkedés során. Vásárlási utalványnak helyi vállalkozótól való rendőr általi elfogadása tehát nem felel meg a jogbiztonság követelményének. 
A kapitányságon mindkét szakszervezet (BRDSZ, FRSZ) működik, de a kikérdezett rendőrök nem tudtak beszámolni jelentősebb érdekképviseleti tevékenységről.
A kapitányság szolgálati lakásokkal nem rendelkezik. A lakás nélküli rendőrök részére Budakalászon (8-12.000 Ft-ért), illetve az Óbuda Tsz. szállóján (4000 Ft.-ért) tudnak elhelyezést biztosítani. Az új épületszárnyban szálláslehetőséget is szeretnének kialakítani, amely a vezényeltek elhelyezését megoldaná.

7. Pomázi Rendőrőrs
A Szentendrei Rendőrkapitánysághoz tartozó 22 fős rendőrőrs 1991 óta egy volt hentesüzlet udvari részében van elhelyezve. Az udvar vége egy családi házhoz tartozik. Az őrs irodái leromlott állapotúak, elhanyagoltak, bútorzata, felszereltsége hasonló. Egy közös (férfi-női) WC áll az állomány és az ügyfelek rendelkezésére, amely egyben zuhanyozó is. A férfi és női rendőröknek közös az öltözőhelyiségük is, amelyet még ebédlőként is használnak. A rendőrök elmondása szerint az épületben egerek vannak.
Az ügyfelek részére várakozóhelyiség, ülőhelyek nincsenek, várakozásra az üvegezett verandán van lehetőség. Az önkormányzat évek óta tervezi új rendőrőrs felépítését. Az eredeti tervek szerint a tűzoltósággal közös objektum létesült volna, azonban azt az elképzelést a rendőrség nem támogatta. A tűzoltóság épülete időközben elkészült, de a rendőrök elhelyezési körülményei nem változtak. 16.00 óra után senki nincs az őrsön, amelynek működési területe egy városra és négy községre terjed ki. A 107-es segélyhívó számon a Szentendrei Rendőrkapitányság hívható, a területen éjszaka egy járőrpár teljesít szolgálatot. A körzeti megbízottak saját körzetükben rendszerint polgárőrök segítségével látják el a feladataikat.
Az őrsparancsnok tájékoztatása szerint az elmúlt évben 1230 bűncselekmény történt a területükön, amely a rendőrkapitányság összes ügyének a 38 %-a. Fő problémájukat itt is a szolgálatban elérhető alacsony jövedelem jelenti, amely sok rendőrt kényszerít arra, hogy a „fekete” vagy „szürke” gazdaságból egészítse ki jövedelmét. 
A pomázi rendőrségi objektum állapota – hasonlóan a szentendrei kapitányságéhoz – messze elmarad az elvárható színvonaltól. Az őrsön tapasztalt körülmények a higiénés állapotok miatt közvetlenül veszélyeztetik az ott szolgálatot teljesítők egészségét, a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő alkotmányos jogait. 

8. Bicskei Rendőrkapitányság.
A kapitányság illetékességi területén, Bicske városán kívül 15 község van, amelyekben kb. 13.000 ember él. A rendőrkapitányság kb. 10 évvel ezelőtt épült, ennek megfelelően jó állapotú, korszerű, tágas és rendeltetésének megfelelő épület. Belső tereinek kialakítása, az irodák mérete és felszereltsége kulturált ügyfélfogadást és nyugodt, egészséges munkakörülményeket tesz lehetővé. Az épület II. emelete üres, így jelentős bővítési lehetőség is rendelkezésre áll. A földszinten a mozgáskorlátozott ügyfelek részére is van WC. A panaszfelvételt hivatali időben három fő végzi, így várakozási idő lényegében nincs. Hivatali időn túl az ügyeletes tiszt (24 órás szolgálatban) és egy bűnügyi technikus veszi fel a panaszokat, irányítja és beszámoltatja a járőröket. Az öltözők tiszták, tágasak. A kapitányság rendelkezik fogdával, de azt nem használják.
Az állománytábla szerinti létszám 97, a vizsgálat idején 12 betöltetlen álláshelyük volt. Az átlagéletkor 27 év. Az állomány nagy része nem Bicskén lakik, sokan járnak be Oroszlányból, Tatabányáról, Budapest környékéről. Főként körzeti megbízottak részére kínáltak fel üres beosztási helyeket. A városban négy ilyen státusz van, Etyeken a meglévő kmb. mellé szeretnének még egy főt felvenni, részére 130 m2-es lakást biztosítanának. 
A kapitányságon dolgozók meleg ebédet fogyaszthatnak. Az ebédet Herceghalomról hozatják, névre szóló melegítődobozokban, 390 Ft-tól 450 Ft-ig terjedő kedvezményes áron. A kapitányságon kulturált ebédlő és melegítőkonyha van. Saját büféjük is volt, de ennek működtetését átmenetileg szüneteltetik, mivel nem felelt meg egyes uniós előírásoknak.
A szabadidős kikapcsolódást és a családi üdüléseket segíti, hogy a kapitányság Gárdonyban, a Velencei-tó partján fenntart egy pihenőházat (2-3 több férőhelyes faházzal). A kapott tájékoztatás szerint ugyanakkor kevés a gyógyüdülési, illetve rekreációs üdülési lehetőség. A megyei keretekből évente csak két gyógybeutalót kapnak. 
Jó kapcsolatuk van az önkormányzattal, amit igazol az is, hogy ebben az évben a rendőrök részére 10 önkormányzati lakás bérleti jogát biztosítják. Az önkormányzat más módon is segíti a kapitányság munkáját. Támogatják a polgárőrség tevékenységét, a körzeti megbízottak részére mobiltelefonokat adtak, vállalták, hogy a kapitányság egyik – 360.000 km-t futott – Opel Astrájában kicseréltetik a motort. Az önkormányzat által biztosított támogatási összegekkel a Bűnmegelőzési Tanács rendelkezik.
A kapitányságnak 11 gépkocsija van, ebből 4 tartósan javításra szorul, 2 Lada Niva autójuk szintén gyakran üzemképtelen. Az üzemanyaggal takarékoskodni kényszerülnek, egy járőrautóra napi átlagban 30 km futásteljesítmény van meghatározva, a 11 gépkocsira összesen 18.500 km a havi futásnorma.
A kapitányságon ügyeiket intéző panaszosok, ügyfelek a rendőri munkáról alkotott véleményüket egy közvéleménykutató kérdőív segítségével, anonim módon (panaszládában) juttatják el a kapitányság vezetéséhez. A kérdőív a rendőrök segítőkészségére, udvariasságára, megjelenésük kulturáltságára, az ügyfélfogadás idejére, a határidők betartására, az állampolgárok biztonságérzetére vonatkozó kérdéseket tartalmaz. 
A kikérdezett rendőröknek a szolgálattal összefüggésben, illetve a helyi beosztásukkal, parancsnokaikkal nem voltak problémáik. Sokan panaszkodtak ugyanakkor az új egyenruhákra, a méretválaszték hiányosságaira. Az egyenruházati cikkek ára és minősége távol áll egymástól, különösen a műszálas termékek viselése kellemetlen. A bőrdzsekiket többen nem hordják, mivel nehéz és nem praktikus viselet. A Bicskei Rendőrkapitányságon észleltek is megerősítettek abban, hogy – mint arra jelentésemnek a Készenléti Rendőrségen tapasztaltakról szóló részében már rámutattam – közvetlenül veszélyezteti a rendőrök élethez és az emberi méltósághoz való jogát, hogy az egyenruha megfelelő méretválasztéka hiányzik, anyaga pedig a higiénés feltételeknek nem felel meg maradéktalanul. 

9. Győri Rendőrkapitányság.
A városi kapitányság egy megfelelő állapotú, modern, karbantartott épületben van elhelyezve. Az irodai munkahelyeket, az egészséget nem veszélyeztető biztonságos munkavégzés feltételeit és a személyi állomány védőfunkciójú eszközökkel való ellátottságát rendszeresen ellenőrzik, a munkavédelmi szemléken feltárt hiányosságok kiküszöböléséről gondoskodnak. A szemlék kiterjednek az irodabútorok, világítótestek, fal- és padlóburkolatok, mellékhelyiségek állapotának vizsgálatára. A szemléken a kapitányságvezető is részt vesz.
Az ügyfélfogadás körülményeivel kapcsolatban ellenőriztük az ügyeletek (városi és megyei) munkáját, a panaszfelvétel módját. A látogatás időpontjában panaszosok, ügyfelek nem várakoztak, a kapott tájékoztatás szerint erre általában nagy figyelmet fordítanak. Az OBH 1924/2004. számú beadványban foglaltakkal ellentétben a WC-ket az ügyfelek is használhatják, miután azok nincsenek lezárva. 
A kapitányság illetékességi területéhez 57 település tartozik. A megyében és a megyeszékhelyen az ismertté vált bűncselekmények száma az országos átlagnál magasabb, általában csak a főváros és Pest megye előzi meg őket. A leterheltség valamennyi szolgálati ágnál jelentős. A szolgálat ellátása mellett sokan folytatnak felsőfokú tanulmányokat – tanulmányi szerződéssel – a Rendőrtiszti Főiskolán, jogi egyetemen, tanárképző főiskolákon, illetve egy jogi diplomával rendelkező tiszt a Győri Hittudományi Főiskola Hittanári szakán tanul (tanulmányi szerződés nélkül). A továbbtanulók általában kihasználják a rendelkezésükre álló maximális tanulmányi szabadság (félévente 20-30 nap) lehetőségét, ami a többi munkatárs részére időszakonként jelentős többlet munkateherrel jár. 
A kapitányság létszáma a vizsgálat idején 330 volt, a létszámhiány (tiszthelyettesi) 45-50 körül volt. Az állomány 1/3-a nő, közülük 15 egyenruhás.
A kapitányság technikai ellátottsága elfogadható, de a járműveik között több elhasználódott, amortizálódott Lada Niva gépkocsi van, amelyek javíttatása már nem gazdaságos (250.000 km. felett van a futásteljesítményük). Ezeket a járműveket a körzeti megbízottak használják. Az önkormányzattól két autót kaptak. Az önkormányzat ezen felül évi 14 millió forintot biztosít közrendvédelmi célokra, a közterületi szolgálat erősítésére. A pénzből napszakonként 2-2 rendőr a szabadidejéből lát el többletszolgálatot. A szerződéseket a főkapitány hagyja jóvá, az önkormányzat havonként elszámoltatja a ráfordításokat. Egy körzeti megbízott részére engedélyezték, hogy a szabadidejében telephely őrzését vállalja. 
Számítástechnikai felszereltségük jó, a számítógépek minden irodai munkahelyen megtalálhatók, a kapitányságon rendszeresen ellenőrzik a számítógépes munkavégzésre vonatkozó egészségvédelmi szabályok betartását.
Az állomány átlagéletkora 38-40 év, egészségi, fizikai állapotuk kielégítő, az egészségügyi szűrés és ellátás a fegyveres szervek hivatásos, közalkalmazotti és köztisztviselői állományának munkaköri egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságáról, a szolgálat-, illetve keresőképtelenség megállapításáról, valamint a belügyi egészségügyi szolgálat igénybevételéről szóló 21/2000. (VIII. 23.) BM-IM-TNM együttes rendelet előírásainak megfelelően történik. A hatályos rendelkezések szerint folyik a fizikai képességek és állapot felmérése, ellenőrzése is. Az ellenőrzéseket a főkapitányság kiképzői végzik, akik intézkedéstechnikai oktatásokat is tartanak. A hivatásos állomány részére – szolgálati időben – heti 2 óra sportfoglalkozást engedélyeznek, amelyet egyéni választás alapján uszodában, sportpályán, a főkapitányság kondicionálótermében, vagy fitness-teremben lehet tölteni.
A kapitányság dolgozói létszámarányuknak megfelelően részesülnek üdülő beutalókban. A nagycsaládosok részére Dobogókőn biztosítanak üdülési, rekreációs lehetőséget. 
A parancsnokok a kapitányság fegyelmi helyzetét jónak tartják. Nincsenek kirívó rendkívüli események, a fegyelmi eljárások többségét szakszerűtlen intézkedések és közlekedési szabálysértések miatt kezdeményezték. 2003-ban 71 fegyelmi eljárás indult.
A kapitányságon a Belügyi és Rendvédelmi Dolgozók Szakszervezete működik. A szakszervezeti titkár tájékoztatása szerint a parancsnokokkal jó partneri kapcsolatban vannak, javaslataikat általában figyelembe veszik. Részt vesznek a béremelések megállapításában, a szociális bizottság munkájában, az építési-, lakásvásárlási kölcsönök szétosztásában, az albérleti hozzájárulások megállapításában. Az elmúlt évben 20 személy lakásproblémájának megoldását segítették elő. A szakszervezeti titkár, mint munkavédelmi felelős is tevékenykedik (egyébként közlekedési előadó), munkájához külső jogi segítséget is igénybe szokott venni. A szakszervezet közreműködésével sokan jutottak kedvezményes mobiltelefon vásárlási és előfizetési lehetőséghez.
Az itt nyilatkozó rendőrök egy része kritikus véleményeket fogalmazott meg a tisztasággal, az irodák, mellékhelyiségek (WC, zuhanyozó) takarításával kapcsolatban. A megkérdezettek közül néhányan kifogásolták, hogy az irodák – az épület tetőszerkezetének szigetelési hiányosságai miatt – nyáron túlzottan melegek, a normális munkavégzésre alkalmatlanok. Az épület higiénés követelményei megfelelő biztosításának, valamint a nyári időszakban túlmelegedő irodahelyiségek klimatizáltságának hiánya, közvetlenül veszélyezteti az ott dolgozók egészséges környezethez, továbbá a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogát. 
Volt, aki kifogásolta, hogy a munkahelyén dohányoznak, annak ellenére, hogy az nem kijelölt dohányzóhely. Ez arra enged következtetni, hogy a kapitányság, mint munkáltató nem tesz eleget a belügyminiszter irányítása alatt álló fegyveres szervek működési területén a dohányzás és a dohánytermékek forgalmazásának szabályairól szóló 36/1999. (X. 22.) BM rendeletben előírtaknak. A rendelet ugyanis előírja, hogy tilos a dohányzás – többek között – a rendelet hatálya alá tartozó fegyveres szervek használatában lévő objektumokban és területeken, illetve dohányozni az erre a célra kijelölt helyen, helyiségekben, valamint a fegyveres szervek elhelyezésére szolgáló épületek, használatukban álló létesítmények által teljesen körülhatárolt belső udvaron szabad. A rendelet azt is rögzíti, hogy a fegyveres szervek területén a dohányzásra vonatkozó szabályok megtartását a munkavédelmi ellenőrzésre feljogosított (továbbiakban: ellenőrző) szerv és a fegyveres szerv elhelyezésére szolgáló objektum parancsnoka végzi. A konkrét esetben tehát a győri rendőrkapitányság vezetője köteles gondoskodni a dohányzásra vonatkozó szabályok betartásáról. Ha ezt elmulasztja sérti a jogbiztonság követelményét, és közvetlenül veszélyezteti a nem dohányzó, de a dohányzást eltűrni kénytelen beosztottja egészséghez, testi épséghez fűződő jogát. 
A hivatásos állományúak válaszai szerint változó mértékben túlóráznak, de a túlszolgálatot csak szabadidőben, és csak részben ellentételezik, ami – mint azt már a Készenléti Rendőrség vonatkozásában kifejtettem – alkalmas az egyenlő munkáért járó egyenlő bér elve, valamint a diszkrimináció tilalma érvényesülésének közvetlen veszélyeztetettsége megállapítására. 
Több rendőr számára problémát okoz, hogy az állampolgárok idegenkednek tőlük, semmibe veszik őket, nem illetik meg a rendőröket az állampolgári jogok és a jogszabályok nem nyújtanak számukra megfelelő védelmet.
Egy vélemény szerint a parancsnokok „bűnként értékelik”, ha valaki részt vesz sportfoglalkozáson. Ez – a Készenléti Rendőrségnél már kifejtettek szerint – felveti a hátrányos megkülönbözetés tilalmával összefüggő visszásságot.
Többen utaltak arra, hogy a ruházati illetménnyel kapcsolatos panaszaikat elutasították, ezért bírósághoz fordultak. A helyszíni vizsgálat is tapasztalt hiányosságot: pl. a járőrök öltözőjének fala vizes, a csempézés hiányos volt, ami közvetlenül veszélyezteti az állomány egészséges környezethez való jogát.

10. Kapuvári Rendőrkapitányság.
A kapitányságon 10 nyomozó és 35 közrendvédelmi állományú rendőr dolgozik a területen, 2 járőr hiányuk van. A kapitányságvezető kb. fél éve került jelenlegi beosztásába. A tiszti beosztásban dolgozók nagy része diplomás, a tiszthelyettesek többsége szakközépiskolát végzett. Az állomány fiatal, közülük többen nyelvet tanulnak, a nyelvtanulást a kapitányság vezetése is támogatja. A múlt év decemberében 16 rendőr részére indult német tanfolyam, amelyet heti egy alkalommal, délelőtt 8 órától 10 óráig tartanak. A kapitányság illetékességi területe az osztrák határig terjed. A városnak kb. 11 ezer lakosa van. A térségben sok munkahely megszűnt, a kevesebb munkaalkalom ellenére a bűnügyi, közbiztonsági helyzet nem romlott, évente 3-400 bűncselekmény fordul elő.
Az állomány anyagi helyzete alig különbözik a másutt tapasztaltaktól, de mivel nagy részük a környékbeli községekben, családi házban lakik, fizetésüket a házi kertészetekből ki tudják egészíteni (uborka, ribiszke, gyümölcstermesztés). A rendőrök a lakókörnyezetükben, munkalehetőség hiányában másodállást nem tudnak vállalni. A túlszolgálatokat a rendőrség nem tudja kompenzálni, de az önkormányzatok rendszerint fizetik a közterületi túlmunkát. A körzetükben lévő önkormányzatok ilyen célra összesen 3 millió 200 ezer Ft-ot biztosítottak.
A kapitányság a kisváros egyik legrégibb épületében működik. Belső terei, irodái elhanyagoltak, berendezése elhasználódott. Padlózata mindenütt linóleummal borított, több helyen felszakadozott, a szakadásokat ragasztószalagokkal javították, a közlekedés az irodákban és a belső folyosókon balesetveszélyes. Az épületben egereket is láttak, a falak, különösen a vizes lábazatoknál, több helyen omladoznak. A kapitányságvezető irodáját 1987-ben tapétázták. Az öltözők kicsik, a szűkös helyiségekben a rendőrök egy része tud csak átöltözni. A tetőzet állapota rossz. Az általánosan leromlott épület helyiségeit a körülmények ellenére tisztán tartják, erre a célra két takarítót alkalmaznak. 
Egy új kapitányság építése évek óta szerepel a költségvetési tervekben. Az épülethez az önkormányzat ingyenesen biztosítaná a telket. A korábbi elképzelések szerint a rendőrség a határőrséggel közös objektumot építtetett volna, de a határőrség – uniós csatlakozást követő -átszervezése miatt ezek a tervek nem valósultak meg. 
Az épület fűtése gázkazánnal történik, a fűtési rendszer elavult, gyakran javításra szorul. A nyomozók udvari – közvetlenül a szabadba nyíló ajtókkal, ablakokkal ellátott – kisméretű irodákban dolgoznak. Az épületnek ez a része felvonulási épületre, vagy raktárhelyiségekre emlékeztet, téli időszakban, a hétfői munkanapokon 8-10 C fok hőmérséklet van a helyiségekben (hétvégeken a központi fűtést kikapcsolják). 
A kapitányság 9 szolgálati gépkocsival rendelkezik, ebből 4 műszaki állapota jó, a többi már túlfutotta a típusra megállapított normát.
A rövid látogatás is alkalmas volt annak megállapítására, hogy a kapitányság műszaki-építészeti állapota, az irodák, folyosók, mellékhelyiségek állapota, a nyomozók elhelyezése hosszabb távon közvetlenül veszélyeztetik az ott szolgálatot teljesítők egészséges környezethez, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő alkotmányos jogait. 
Az elbeszélgetések során a megkérdezett rendőrök intézkedést, vagy vizsgálatot igénylő panaszokról, sérelmekről nem tettek említést.

11. Jászberényi Rendőrkapitányság.
A város központjában épült kapitányság állapota jó, az épületet 5-6 évvel ezelőtt felújították, ennek megfelelően belső terei, irodái, szociális helyiségei, az elsőfokú rendőri szervek nagy részéhez viszonyítva megfelelő színvonalúak. A kapitányság illetékességi területéhez 4 város és 18 község tartozik, a lakosság száma 100 ezer körül van. A bűnügyi helyzetet alapvetően a vagyon elleni bűnözés határozza meg.
A kapitányságon 130 rendőr dolgozik. Kevés a létszámhiány, a vizsgálat idején 8 beosztotti (közrendvédelmi, közlekedési) és 1 őrsparancsnoki hely (Jászladányi Rendőrőrs) nem volt betöltve. Az állomány átlagéletkora 25-30 év között van, hiányzik az idősebb, tapasztaltabb korosztály. A hiány pótlását a rendőr-szakközépiskolák által kibocsátott fiatalokkal kívánják megoldani. A parancsnoki tájékoztatás szerint a fegyelmi eljárások száma viszonylag magas, évente kb. 30 eljárás indul, de elmarasztalásra nem minden esetben kerül sor. A szakszervezetek (BRDSZ, FRSZ) védőt biztosítanak az eljárás alá vontak részére.
A jutalmazások lehetősége szempontjából, más kapitányságokhoz képest jobb helyzetben vannak, mert Jászberényben a kapitányságvezető is rendelkezik jutalomkerettel. A korábbi 8-10 helyett, ebben az évben kb. 30 rendőr számíthat jutalomra. A kapitányságon étkezési lehetőség nincs, a hivatali munkarend szerint dolgozók egy közeli étteremben kb. 400 Ft-os áron (menü) ebédelhetnek. 
Az átlagéletkorra is tekintettel, a fiatal rendőrök egészségügyi helyzete, fizikai állapota általában jó, az egészségügyi szűrések a hatályos rendelkezések szerinti időközönként történnek. A szűréseket és a szakorvosi vizsgálatokat is Szolnokon végzik. Pszichológiai szűrésre nem került sor. A fizikai állapotfelmérésre évente három napot fordítanak, a gyakorlatok végrehajtása alól csak orvosi igazolással lehet mentesülni. Lövészetet évente 2 alkalommal tartanak, amit maguk a rendőrök is keveselnek ahhoz, hogy lőkészségüket fenntartsák. Erre tekintettel nem mellőzhettem annak megállapítását, hogy ha a rendőrség hivatásos állományú tagjai nem részesülnek megfelelő és folyamatos lőkiképzésben, ha a rendőrnek nincs elégséges gyakorlata ahhoz, hogy saját élete vagy az állampolgárok védelme érdekében esetleges intézkedése során megfelelő biztonsággal lépjen fel, fennáll – mind a rendőr, mind az állampolgárok – élethez és testi épséghez való joga sérelmének közvetlen veszélye. 
A hivatásos állományúak, csaknem kivétel nélkül rendelkeznek a beosztásukhoz előírt iskolai végzettséggel, a munka mellett tanulók száma csökken. A kapitányság nem köt tanulmányi szerződéseket, és nem támogatja az egyébként szükségesnek és hasznosnak tartott nyelvtanulást sem. A tervezett angol, illetve német nyelvtanfolyamokra 17 rendőr jelentkezett. A tanfolyam óradíja fejenként 500 Ft lett volna, az összeg felét a kapitányságnak kellett volna vállalnia, de hozzájárulás hiányában a szervezés abbamaradt. A nyelvtudás hiánya főként a külföldi turistákat is vonzó nyári rendezvényeken érezhető. 
Többen kifogásolták a gépkocsik állapotát, amelyek egy része rossz állapotú; a 10-12 éves, túlfutott autók szolgálati használata már nem biztonságos. Egyes vélemények szerint az autók 90 %-a normális műszaki vizsgán nem menne át. A járműpark összetétele nem alkalmazkodik a szolgálati igényekhez, ahány autójuk van, annyi típusú (Skoda, Ford, Opel, VW, stb.), így a javíttatásuk is nehéz. A gépkocsik biztonságos használatra való alkalmasságának hiánya miatt megállapítottam, hogy fennáll az azokat használó rendőrök életének, testi épségének közvetlen veszélyeztetettsége.
Számítógépekkel jól el vannak látva, de gyakoriak a hálózati problémák, amikor a gépek „lefagynak”. 
Néhányan az irodabútorokra, az irodatechnikára, a számítógépekre vonatkozóan fogalmaztak meg kritikát. A szolgálattal összefüggő túlórák száma (a bűnügyi technikusok kivételével) nem túlzottan magas, de a többlet szolgálatokat itt is csak szabadidővel kompenzálják, amit az érintettek csak részben tudnak igénybe venni. A túlszolgálatok egy része a különböző akciók miatt válik szükségessé, de ide sorolhatók a forrónyomos, készenléti szolgálatok, valamint a körözési akciók is. 
A kapitányság állománya sérelmezte, hogy a más városban, vagy falun lakók berendelése esetén a kifizetett pótlékok nem fedezik a szolgálati helyre való bejutás (éjszaka erre csak saját gépkocsival van mód) költségeit sem. Ezzel kapcsolatban viszont a Hszt. 113.§ (1) bekezdése kötelezően előírja, hogy "A hivatásos állomány tagja részére meg kell téríteni: … b) a szolgálati feladat ellátásával kapcsolatban váratlanul felmerült, c) a szabadságról, a munkaszüneti és a pihenőnapról történő visszarendeléssel összefüggő költséget. Az e §-hoz fűzött indokolás azt is rögzíti, hogy "A szolgálati érdekből történő.... visszarendelés alapján a szolgálati helyen való megjelenéssel és a szolgálati feladatok ellátásával kapcsolatban költségek merülhetnek fel, amelyek – szolgálati érdekűek lévén – nem terhelhetik az azokat kifizető hivatásos állomány tagját. Ha e költségeket a hivatásos állomány tagja megelőlegezte a fegyveres szervnek, ezeket meg kell téríteni." Az idézet rendelkezések szerint tehát kötelező megtéríteni a szolgálati helyre soron kívül pl. éjszaka saját személygépkocsin való bejutás költségeit, ebben nincs mérlegelési lehetősége az állományilletékes parancsnoknak. Ha ez elmarad sérül az egyenlő munkáért járó egyenlő bér elve, valamint a jogbiztonság követelménye. 
Az igazgatásrendészeten dolgozókat hátrányosan érintette, hogy korábbi osztály besorolásukat alosztály besorolásra módosították. A megyében lévő 7 kapitányság közül 6 helyen történt ilyen átszervezés. A visszaminősítés a beosztási illetményekben is jelentkezik, annak ellenére, hogy ugyanazt a munkát végzik, mint korábban és a munka mennyisége sem csökkent. Két előadóra, pl. az elmúlt évben több mint 1900 szabálysértési ügy jutott, a fegyverellenőrzéssel és engedélyezéssel foglalkozó előadó naponta 10-15 ügyfelet fogad. Az ügyfélfogadás, a meghallgatások, tárgyalások közösen használt irodában történnek, ami az ügyfeleket és saját munkájukat is zavarja. Többen kifogásolták a takarítás minőségét, az irodák zsúfoltságát, az elhasználódott, szétesőfélben lévő irodabútorok cseréjének elmaradását. A Jászberényi Rendőrkapitányság épületének állapota összességében elmarad az elvárható színvonaltól. Az ott tapasztalt körülmények közvetlenül veszélyeztetik az ott szolgálatot teljesítők egészségét, a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő alkotmányos jogait. 
A közrendvédelmi és közlekedési állományból sokan panaszkodtak az egyenruházat minőségére. A kb. 10.000 Ft-ba kerülő cipők az utcai használatban gyorsan tönkremennek, a talpuk elreped. A pulóverek kibolyhosodnak, az ingek anyaga nem szellőzik, a méretválaszték hiányos. Egyesek a vizsgálat időpontjában még nem kapták meg valamelyik ruhadarabjukat (farmert, garbót, stb.). Az egyenruhával összefüggő vélemények itt is meggyőztek arról, hogy azok minősége, anyaga maximálisan nem biztosítja rendeltetésszerű használatukat, ami közvetlenül veszélyezteti a rendőrök élethez és az emberi méltósághoz való jogát. 

12. Egészségügyi és Pszichológiai Egyesített Központ (EPEK)
Az Egészségügyi és Pszichológiai Egyesített Központ 1999-ben jött létre, mint a rendőrség központi egészségügyi, szakirányító és alapellátást végző szervezete. Feladatkörébe tartozott a háziorvosi szolgálat működtetése és a foglalkozás-egészségügyi szolgálat is. Vizsgálatom idején már várható volt, azóta pedig le is zajlott átszervezés, amelynek eredményeként a szervezetből kivált és a BRFK-hoz került az alapellátás, míg az ORFK-n maradt a szakirányítást végző Egészségügyi Osztály. A szervezeti mozgás kb. 90 dolgozót érintett. A szervezeti módosítás nem rontotta az egészségügyi ellátás elérhetőségét és tárgyi feltételeit, mivel a rendelők és az egészségügyi személyzet továbbra is a Rendőrségi Igazgatósági Központ (RIK) Teve utcai objektumában működnek. 
Az egészségügyi szolgálat az ORFK, a BRFK és a Pest megyei RFK állományának, valamint hozzátartozóiknak – összesen kb. 14 ezer személy – ellátását végzi. A vizsgálat idején a rendőrségi központban és más rendőri egységeknél (Nádasdy u., Mosonyi u., Maros u.) nyolc háziorvosi rendelő, három fogászati rendelő (szájsebészettel), továbbá négy pszichológus működött. A pszichológusok részt vesznek az alkalmassági vizsgálatokban (előszűrést végeznek) és mentálhigiénés tevékenységet is folytatnak. Az állomány szükségleteinek megfelelően nőgyógyászati-, reuma-, szemészet, fül-, orr-, gége szakrendelés, továbbá vezetői gondozó is működik az egészségügyi ellátás keretében. A rendelők felszereltsége megfelel az ÁNTSZ előírásainak.
A Központhoz tartozott a bűnügyi és fogdaorvosi szolgálat, a halottszemlék és a boncolások végrehajtása, az egészségvédelmi ismeretek szolgálati oktatása, az állomány közegészségügyi és járványügyi, illetve munkavédelmi helyzetének figyelemmel kísérése. 
Az egészségügyi szolgálat működése, felszereltsége, a szolgáltatások színvonala különösen fontos egy olyan testületnél, amelynek tagjai munkájuk során az átlagosnál több fizikai kockázatnak és mentális megterhelésnek vannak kitéve. Helyszíni vizsgálatom célja az volt, hogy meggyőződjek a feltételek biztosításáról és tájékozódjak az itt dolgozók munkakörülményeiről, esetleges panaszaikról, alkotmányos jogaik érvényesüléséről. 
Mindezeknek megfelelően a tevékenységgel összefüggésben tájékoztatást kértem az EPEK vezetőjétől, a rendőrség vezető főorvosától. A szervezet általános ellátottságáról a rendelők és egyéb helyiségek bejárásával és szemrevételezéssel győződtem meg, továbbá a rendelkezésemre álló munkatársak véleményének megismerése érdekében az anonim kérdőíves kikérdezésre is sor került. A beszélgetések során érezhető volt a várható szervezeti módosításokkal kapcsolatos bizonytalanság, de a szervezési kérdések, és az ezekkel összefüggő egzisztenciális következmények megítélése nem tartozik a hatáskörömbe, ezért ezekkel nem foglalkoztam. A tájékoztatás, a személyes beszélgetések és a kérdőíves módszer nem hoztak felszínre olyan problémákat, amelyekből alkotmányos jogok sérelmére lehetne következtetni.
Az EPEK 2003-ban összefoglaló jelentést készített a rendőrség munkavédelmi és közegészségügyi-járványügyi helyzetéről. Megállapításaik alátámasztották azokat a tapasztalatokat, amelyeket a vizsgálatom során is észleltem. A jelentés szerint a rendőrségen 28 olyan kapitányság, illetve rendőrőrs található, amelyek több szempontból nem felelnek meg a jogszabályi előírásoknak és ezek közül 6 szervezeti egység elhelyezése (objektuma) „munkavégzésre csak korlátozottan alkalmas” minősítést kapott. Ezt a minősítést azok az objektumok kapták, amelyek egyetlen vizsgálati szempontból sem feleltek meg az előírásoknak. Az általunk meglátogatott helyszínek közül a Szentendrei és a Kapuvári Rendőrkapitányság ebbe a kategóriába tartozott. Hasonló állapotúak a BRFK VIII. kerületi Rendőrkapitányság, a Tokaji Rendőrőrs, a Bátonyterenyei és az Érdi Rendőrkapitányság.
A minősítéseket 10 vizsgálati szempont értékelése alapján állapították meg:
1. Akadálymentes bejutás
2. Szociális helyiségek kialakítottsága, állapota,
3. Étkezők (konyha, büfé, teakonyha) megléte, kialakítása,
4. Megfelelő természetes megvilágítottsági arány (1 : 8)
5. Egy főre jutó előírt (7m2 és 15 légköbméter) munkaterület megléte,
6. Dohányzóhelyek kijelölése épületen belül
7. Bűnjel tároló helyiség kialakítottsága, megfelelősége
8. Villamosbiztonság-technikai mérések megléte
9. Épület külső, belső állaga
10. Fűtési és energia ellátási rendszer megfelelősége.
A felsorolt szerveken kívül 22 „még elfogadható” minősítést kapott, bár a vizsgált szempontok többségének nem felelt meg. Ilyenek voltak pl. a Kiskunhalasi (9 szempont szerint nem megfelelő), a Fonyódi, Gödöllői, a XIX. kerületi, a XXII. kerületi Rendőrkapitányság (8 – 8 szempont szerint nem megfelelő), a Bajai és a XVIII. kerületi Rendőrkapitányság, illetve a Jánoshalmai, a Tompai és az Emődi Rendőrőrs (7 – 7 szempont szerint nem megfelelő). A minősített szervek között nem szerepelt a Pomázi Rendőrőrs, ahol (természetesen kevesebb objektív elemre támaszkodó) megítélésem szerint a helyzet rosszabb, mint a szentendrei vagy a kapuvári kapitányságon.
Mint a szempontrendszerből kitűnik, vizsgálták a rendőrségi objektumok akadálymentességét is. Megállapították, hogy az országban működő 263 saját kezelésű objektumból 187 esetében nem biztosított az akadálymentes bejutás a kerekesszéket használók részére. 2004. tavaszán az összesen 263 saját kezelésben lévő rendőrségi épületből 187 nem volt akadálymentesítve, tehát pl. kerekesszékkel nem lehetett bejutni. Az általam vizsgált, ügyfélforgalmat is fogadó helyi rendőri szervek közül, csak a Bicskei, Győri, Veszprémi és Várpalotai Rendőrkapitányságok feleltek meg az akadálymentes bejutás feltételeinek. A fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény 29. § (6) bekezdése szerint a törvény kihirdetésekor már meglévő középületek akadálymentessé tételét fokozatosan, de legkésőbb 2005. január 1-jéig el kell végezni. A mozgássérültek számára az épített környezet akadálymentességének a közhasználatú épületekben, közterületeken, egészségügyi- és sportlétesítményekben, metrón, stb. hiánya mindig felveti – így a rendőrség épületeire vonatkozóan is – az Alkotmány 54. § (1) bekezdésében deklarált emberi méltósághoz való jog sérelmét, amihez társul a hátrányos megkülönböztetés tilalmával kapcsolatos visszásság és fenyeget az egészséges környezethez, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog csorbulása is. Ezen alkotmányos joggal összefüggő visszásságok fennálltak a szentendrei, kapuvári, jászberényi, pomázi, BRFK XIX. kerületi és BRFK XXI. kerületi rendőrségi objektumok vonatkozásában.
Az EPEK vizsgálata rámutatott arra is, hogy a VIII. kerületi Rendőrkapitányság állapota a korábbi átfogó ombudsmani vizsgálat során megállapított körülményekhez képest nem változott, és jelenleg sem felel meg a minimális jogszabályi feltételeknek. Ugyan jelen vizsgálatom nem terjedt ki a VIII. kerületi kapitányság helyszíni ellenőrzésére, de az EPEK megállapítását e vonatkozásban elfogadtam. Ezért megállapítottam, hogy a kapitányság épületének műszaki állapota hosszabb távon közvetlenül veszélyezteti az ott szolgálatot teljesítők egészséges környezethez, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő alkotmányos jogait. Az egyik írásban előterjesztett panasz szerinti azon állítás, hogy a VIII. kerületi Rendőrkapitányság vezetője a kapitányság objektumőrét napi 12 órán át egy kb. 1,5x2 méteres területen való szolgálat ellátásra kényszeríti – annak valóság tartalma esetén – sérti a rendőr emberi méltósághoz, valamint a lehető legmagasabb színtű testi és lelki egészséghez való jogát. 

Javaslatok, kezdeményezések és ajánlások
A vizsgálatom során feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok és/vagy azok közvetlen veszélyének elhárítása, illetve orvoslása érdekében a következő intézkedéseket teszem:

Az Obtv. 25. §-a alapján javaslom a belügyminiszternek, hogy
•	fontolja meg a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény – konkrétan a Hszt. értelmező rendelkezéseinek – olyan jellegű kiegészítése kezdeményezését, amely megszűntetné a szolgálati érdek tág értelmezésének ma létező lehetőségét.
•	ugyancsak a Hszt. módosításának kezdeményezését úgy, hogy az tartalmazzon egységes szabályokat a túlóra díj kifizetésére (ellentételezésére), ne utalja az állományilletékes parancsnok diszkrecionális jogkörébe az arról való döntést. 
•	kezdeménnyezze a Hszt. olyan tartalmú módosítását is, ami az osztályvezetők és az annál magasabb vezető beosztásúak azonnali hatályú felmentését indokoláshoz köti.
•	a Hszt-be olyan szabályok beiktatásának kezdeményezését, ami a büntetőeljárás alá vont rendőr szolgálati viszonya felfüggesztésének, a fel nem függesztett, de büntetőeljárás alá vont rendőr kedvezményekből való kimaradásának lehetőségét határidőhöz köti.
•	vizsgálja meg „a rendőri hivatás magatartási szabályai” (etikai kódex) kiadásának lehetőségét, amely tartalmazza a Magyar Köztársaság Rendőrsége számára – hasonlóan pl. a köztisztviselők etikai kódexéhez – azokat a követelményeket, melyeknek a rendőr feladata ellátása során köteles eleget tenni.

Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján ajánlom a belügyminiszternek, hogy 
•	rendeljen el vizsgálatot az egyenruházati cikkek minőségére, szolgálati alkalmasságára, esztétikai jellemzőire vonatkozóan és annak eredményétől függően tegye meg a szükséges intézkedéseket, akár KERMI ellenőrzés kezdeményezésével is.
•	irányítási és felügyeleti jogkörében gondoskodjon a Veszprém Megyei Rendőr-főkapitányság, a BRFK XIX. kerületi Rendőrkapitányság fogdájának, a Szentendrei Rendőrkapitányság előállító helyiségének haladéktalan felújításáról úgy, hogy az ott szolgálatot teljesítő rendőrök, valamint az ott elhelyezett fogvatartottak élethez, testi és lelki egészséghez, továbbá az egészséges környezethez való minimális jogai érvényesülhessen. 
•	gondoskodjon a Szentendrei Rendőrkapitányság, a Kapuvári Rendőrkapitányság, a Jászberényi Rendőrkapitányság, a BRFK VIII. kerületi Rendőrkapitányság, a Pomázi Rendőrőrs épületeinek mielőbbi felújításáról, valamint a BRFK XIX. kerületi Rendőrkapitányság kapuügyeleti helyiségének és klimatizálatlan tetőtéri irodáinak, a Győri Rendőrkapitányság ugyancsak légkondicionálatlan irodáinak és járőr öltözőjének, olyan átalakításáról, felújításáról, hogy azok megfeleljenek az ott dolgozók vagy ügyfélként ott tartózkodók élethez és az emberi méltósághoz, továbbá a lehető legmagasabb színtű testi és lelki egészséghez, végül az egészséges környezethez való joga minimális követelményeinek.
•	tekintse át az ügyfélfogadást végző rendőri szervek objektumainak akadálymentesítési helyzetét, és tegye meg a szükséges intézkedéseket a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény rendelkezéseinek mielőbbi (határidőre való) végrehajtása érdekében.
•	rendeljen el vizsgálatot országos színten a rendőrök „egyedi” jutalmazása tárgyában és szüntesse meg a Szentendrei Rendőrkapitányságon tapasztalt azon gyakorlatot, hogy helyi vállalkozó jutalmazza a rendőrt.

Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján ajánlom az országos rendőrfőkapitánynak, hogy 
•	vizsgáltassa meg a Rendőrség Biztonsági Szolgálatánál (RBSZ, volt készenléti Rendőrség) az áthelyezést kérők szolgálatban való visszatartásának, és rendőrszakközépiskolai kibocsátásukat követő szolgálati helyükről való értesítésük gyakorlatát és gondoskodjon arról, hogy az intézkedés ne okozzon szükségtelen és aránytalan sérelmet a kérelmezőknek, 
•	vizsgáltassa meg, hogy az RBSZ-nél a szolgálatbalépés és váltás gyakorlata megfelel-e a 140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet 65/A. §-ában foglaltaknak, és szükség esetén intézkedjék, hogy az átadás-átvétel idejét a szolgálati időbe beszámítsák,
•	ellenőriztesse, hogy biztosítják-e a rendőrök pihenőidejét azokon a kapitányságokon, ahol a közterület rendjének fenntartásával kapcsolatos rendészeti feladatokat, vagy azok egy részét nem saját forrásból finanszírozott túlszolgálattal látják el,
•	vizsgáltassa meg, hogy a jelentésben kifogásolt objektumokban (XIX. és XXI. ker. RK., Szentendrei RK., Pomázi Örs, Kapuvári RK.) milyen szervezési, vagy egyéb eszközök igénybevételével biztosítható belátható időn belül a munkahelyek munkavédelmi követelményeinek minimális szintjéről szóló 3/2002. (II. 8.) SzCsM-EüM együttes rendelet előírásainak betartása.
•	vizsgáltassa meg valamennyi területi rendőri szervnél a rendőrök életének, valamint testi épségének indokolatlan kockáztatása elkerüléséhez szükséges valamennyi technikai felszerelés és egyéni védőeszköz műszaki állapotát, szolgálatellátásra való alkalmasságát és használhatóságát, továbbá gondoskodjon azok pótlásáról, cseréjéről, szakemberrel való folyamatos higiénés fertőtlenítéséről, lőkiképzések számának növeléséről, illetve mindezek visszatérő ellenőrzéséről.
•	mérje fel a Rendőrség Biztonsági Szolgálatánál az átlagosnál nagyobb rendőri erőt igénylő feladatellátás után/előtt a fekvőhely igényt és gondoskodjon pótágyak (akár összecsukható) rendszeresítéséről, a fekvőhelyek folyamatos fertőtlenítéséről, intézkedjen a fürdőhelyiségek hiányzó felszerelési és berendezési tárgyainak pótlásáról, újabb fürdőhelyiségek és öltözők mielőbbi kialakításáról.
•	vizsgáltassa meg országos szinten a hivatásos állomány túlszolgálatával kapcsolatos rendelkezések betartatását és gondoskodjon arról, hogy túlszolgálatot kivétel nélkül és országosan egyenlő elvek szerint ellentételezzék.
•	ellenőriztesse a rendőrség gépkocsi parkjának állapotát, gondoskodjon azok folyamatos karbantartásáról, cseréjéről úgy, hogy műszakilag alkalmatlan gépkocsit az alacsonyabb beosztású rendőr (pl. kmb-s, rendőrőrs állománya) se kényszerüljön használni.

Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy 
A Rendőrség Biztonsági Szolgálatának vezetője
•	biztosítsa a munkavédelmi oktatások szakember által való megtartását, olyan munkavégzésre pedig (pl. körletszemlék előtti udvar takarítás) ne adjon utasítást, ami ellentétes a Hszt. 67. §-ában foglaltakkal és veszélyezteti a kiképzett rendőr és szakközépiskolai tanulói jogviszonyban állók emberi méltóságát.
•	a sportolási munkaidő kedvezmény kiadása során kerülje a hivatali és a nem hivatali munkarendben szolgálatot teljesítők közötti bármilyen megkülönböztetést.
•	tekintse át az állomány önvédelmi képzésének helyzetét, dolgozza ki annak biztosítása lehetőségét, betartását pedig ellenőrizze.

A BRFK XIX. kerületi Rendőrkapitányság vezetője
•	- alakítson ki az állomány részére rendszeresített, kulturált, az emberi méltóság érvényesülését biztosító étkezőt. 
•	vizsgálja meg a bűnügyi, illetve a közrendvédelmi állomány vonatkozásában a szolgálatbalépés és váltás gyakorlatát és azt úgy alakítsa át, hogy ne okozzon jogkorlátozást , illetve az megfeleljen a Hszt-ben szabályozott elkerülhetetlenség és arányosság követelményének.

A Pest Megyei Rendőr-főkapitányság vezetője
•	gondoskodjon arról, hogy a Szentendrei Rendőrkapitányságon – már a teljes átalakítás előtt is – legyen megfelelő számú fürdőhelyiség és WC, megfelelő számú és minőségű irodabútor az ott dolgozók, illetve ott tartózkodók számára, pótolja a meglévő fürdőhelyiségek hiányzó felszerelési és berendezési tárgyait. 

A Szentendrei Rendőrkapitányság vezetője
•	rendszeresítsen az állomány részére kulturált, az emberi méltóság érvényesülését biztosító étkezőt és működőképes, illetve az állomány létszámához igazodó db számú hűtőszekrényt, valamint öltözőszekrényt.
•	biztosítsa a védőruházat megfelelő, szakemberrel való tisztántartását, fertőtlenítését. 

A Győri Rendőrkapitányság vezetője
•	gondoskodjon a dohányzásra vonatkozó BM rendelet szabályainak a kapitányság épületében való érvényesítéséről és azok betartását visszatérően ellenőrizze.
•	biztosítsa a sportolási munkaidő kedvezmény kiadását, a sportfoglalkozásokon való feltétel nélküli részvételi lehetőséget az állomány számára.

A Budapesti Rendőr-főkapitányság vezetője
•	vizsgálja felül a BRFK VIII. kerületi rendőrkapitány azon intézkedését, miszerint az objektumőr szolgálati helyéül kb 1,5x2 méteres terület szolgál. Vizsgálata eredményétől függően tegye meg a szükséges intézkedést.

A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Rendőr-főkapitányság vezetője 
•	vizsgálja meg a szolgálati helyre való soron kívüli bejutásból adódó, a rendőr által megelőlegezett költség megtérítésének megyei gyakorlatát és indokolt esetben intézkedjen annak a Hszt. szerinti kialakításáról.

Jelentésemet tájékoztatásul megküldöm a rendőrségen működő érdekképviseleti szerveknek, továbbá a miniszterelnöknek, a Miniszterelnöki Hivatalt irányító miniszternek, az Országgyűlés Rendészeti Bizottsága, az Országgyűlés Alkotmányügyi Bizottsága, az Országgyűlés Emberi jogi, kisebbségi és vallásügyi Bizottsága elnökeinek.

Budapest, 2004. december 22.

Takács Albert sk.