Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 1576/2004. sz. ügyben

Előadó: dr. Szathmári Réka
Az eljárás megindulása
A panaszosok beadványukban azt sérelmezték, hogy Egyek Nagyközség jegyzője bejelentésükre nem intézkedett, a mulasztást kifogásoló levelükre pedig a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal sem válaszolt.
A panasz alapján alkotmányos joggal összefüggő sérelem gyanúja miatt vizsgálatot rendeltem el.

A megállapított tényállás
A panaszosok előbb szóban, majd azt megismételve, írásban birtokvédelmi kérelmet nyújtottak be a jegyzőhöz, szomszédjuk szabálytalan permetezése miatt. Mivel négy hónap alatt nem hozott határozatot a jegyző, mint első fokon birtokvédelmi eljárásra jogosult hatóság, panaszosok a Közigazgatási Hivatalhoz fordultak. A Közigazgatási Hivatal kivizsgálási és tájékoztatási kötelezettségét szintén nem az államigazgatási törvényben előírt határidőn belül teljesítette.
Megkeresésemre a közigazgatási hivatal kivizsgálta az ügyet és utasította Egyek jegyzőjét az első fokú határozat meghozatalára.

Az alkalmazott jogszabályok
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.)
13. § (1) Az államigazgatási eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára indul. A felettes szerv a közigazgatási szervet az eljárás megindítására vagy folytatására utasíthatja.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított 30 napon belül meg kell hozni.
17. § (1) A szóbeli kérelemről, az ügyfél, a tanú meghallgatásáról és a szemle lefolytatásáról jegyzőkönyvet kell készíteni.
31. § (2) Ha a szemle eredményét az érdekeltek idézése vagy értesítése veszélyeztetné, a szemle elrendelését megkezdése előtt szóban kell közölni.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (Ptk.)
188. § (1) Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják, birtokvédelem illeti meg.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését. (4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton  jogorvoslatnak helye nincs; 

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság   független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.

A vizsgálat megállapításai
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy az önkormányzat nem az államigazgatási eljárás szabályai és az ügyben irányadó, a birtokvédelemre vonatkozó szabályok alkalmazásával járt el.
A 72/1995.(XII. 15.)AB határozat elvi éllel szögezte le: ”Az államigazgatási eljárást szabályozó törvények nem biztosítanak sem jogorvoslati lehetőséget, sem más hatékony jogi eszközt – még a kérelemre indult eljárásokban sem – az ügyfélnek arra, hogy a közigazgatási határozat meghozatalát – a jogszabályokban előírt elintézési határidő huzamos elmulasztása okán – kikényszeríthesse. Nincs alanyi joga a kérelmezőnek arra, hogy a közigazgatás hallgatása esetén ügyének eldöntése érdekében valamilyen jogorvoslattal élhessen. A közigazgatási eljárásban az ügyintézési határidők betartásának garanciális jelentősége van. Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás – adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama – előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a  hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz  illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. Akár kérelemre, akár hivatalból indul tehát az eljárás, a közigazgatási határozat előírt időben történő kiadása jogos méretű magán- és – közvetlenül vagy közvetve – közérdeket szolgál.”
A rendelkezésemre álló dokumentumok alapján megállapítottam, hogy az érdemi határozat meghozatalára végül is – a megkeresésem alapján elrendelt vizsgálata során - a Közigazgatási Hivatal utasította Egyek Nagyközség Önkormányzatának Jegyzőjét, mint az ügyben eljárt illetékes birtokvédelmi és szabálysértési hatóságot. Egyek Nagyközség Önkormányzat Polgármesteri Hivatal Jegyzője és a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal, mint felettes szerv az ügy érdemében döntést tartalmazó közigazgatási határozat meghozatalának elmulasztása, illetőleg jelentős késedelemmel hozott döntéseivel a panaszosok tulajdonhoz és jogorvoslathoz fűződő alkotmányos jogával, a jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal és az ezzel összefüggő tisztességes eljárás követelményével kapcsolatban visszásságot okozott.
A vizsgálatom befejezésekor az alkotmányos joggal összefüggő visszásság megállapításaira okot adó körülmények már megszűntek azzal, hogy az önkormányzat jegyzője a mulasztást pótolta, határozatot hozott a panaszosok kérelméről. Erre tekintettel kezdeményezést, ajánlást nem tettem.
Felhívom azonban Egyek Nagyközség jegyzőjének és a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjének figyelmét az ügyintézési határidők maradéktalan betartásának garanciális jelentőségére.

Budapest, 2004. december 10.

Takács Albert sk.