Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának 
Jelentése
az OBH 1255/2004. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Sipos Beáta

Az eljárás megindulása
Hivatalom panaszirodáján történt személyes megjelenése alkalmával a panaszos az édesanyja köztemetése ügyében eljárt IV. kerület Újpest Önkormányzat Polgármesteri Hivatalának eljárását sérelmezte. Kifogásolta, hogy édesanyja eltemettetéséről nem kapott semmilyen értesítést, vagy határozatot. Sérelmezte továbbá, hogy a III. kerület Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat hagyatéki hitelezőként lép fel vele szemben a temetési költségek erejéig. A panaszos ezen felül kifogásolta a IV. kerületi önkormányzat elhúzódó eljárását is, mely során az édesanyja hamvait tartalmazó urna kiadására vonatkozó kérelmére több mint 10 hónap elteltével kapott választ.
Figyelemmel arra, hogy az ügyben felmerült az Alkotmányban deklarált emberi méltósághoz fűződő jog, valamint ennek részeként tekinthető kegyeleti jog gyakorlásához való jog, továbbá a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének a gyanúja, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.
Az eljárásom során megkerestem az érintett önkormányzatok jegyzőit, akiktől tájékoztatást kértem az ügyben megtett intézkedéseikről. Egyidejűleg kértem, hogy küldjék meg számomra a keletkezett dokumentumok, valamint a vonatkozó helyi rendeletek másolatát is.

A megállapított tényállás
A panaszos előadásából, a csatolt iratokból és a megkeresett kerületi önkormányzatok jegyzőitől kapott tájékoztatások, valamint a megküldött dokumentumok alapján az alábbi tényállást állapítottam meg:
A panaszos édesanyjával élt közös háztartásban a III. kerületben. A szülő - amikor a panaszos elutazása okán nem volt otthon - a lakásban elesett és megütötte a derekát. Az újpesti Károlyi Sándor Kórház Baleseti Sebészetére (a továbbiakban: Kórház) került, ahol 2002. október 1-jén elhunyt. A halottvizsgálati bizonyítvány szerint tüdőgyulladás volt a halálhoz közvetlenül vezető, az ágyéki csigolyatörés pedig a halál alapjául szolgáló betegség. A halottvizsgálati bizonyítványon a panaszost jelölték meg az elhunyt hozzátartozójaként ill. a temetés intézőjeként. A Kórház szociális nővére 2002. október 25-én kelt átiratában arról tájékoztatta a haláleset helye szerint illetékes IV. kerületi Önkormányzat Szociális Osztályát, hogy az elhunyt lányát hivatalból távirattal értesítették két ízben édesanyja halálának tényéről, egyben felszólították, hogy intézkedjék a temetésről. Ezt követően sem a panaszos, sem más hozzátartozó nem jelentkezett, a temetés lebonyolításáról nem intézkedtek, ezért az intézmény a fenti önkormányzatnál kezdeményezte az elhunyt közköltségen történő eltemettetését.
A IV. kerületi Önkormányzat Szociális Osztálya elfogadva a kórházi értesítésben foglaltakat, nem kereste meg az elhunyt hozzátartozóját, hanem 2002. október 28-án kelt határozatában az elhunyt hamvasztásos közköltséges temetését rendelte el. A döntés indokolása kitért arra, hogy az önkormányzat illetékességi területén elhunyt személyeknek közköltségen való eltemettetéséről az önkormányzat gondoskodik, ha nincs, vagy nem lelhető fel az eltemettetésre köteles személy, vagy az eltemettetésre köteles személy az eltemettetésről nem gondoskodik. Az indokolás szerint az eltemettetésre kötelezett személy az adott esetben az elhunyt hozzátartozója a leánya volt, aki a szociális nővér értesítése alapján a temetés költségeit nem tudta vállalni.
A Szociális Osztály a határozatot az elhunyt utolsó lakóhelye szerinti települési önkormányzathoz, Budapest III. kerület Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Polgármesteri Hivatalához küldte meg. Ezen felül továbbította a döntést a közköltséges temetéseket elvégző Mortalis Temetkezési Szállító és Szolgáltató Kft.-nek. A Kft. a hamvasztásos temetést elvégezte, a hamvakat a Frangepán u. 43. szám alatti egyházi temetőben helyezte el.
A IV. kerületi önkormányzat jegyzője megkeresésemre adott válaszában kiemelte, hogy vizsgálata során megállapította, hogy a Szociális Osztály valóban nem kereste meg az elhunyt személy hozzátartozóját, és sem a határozatról, sem pedig a temetés helyéről és idejéről nem értesítették őt. Elismerte a jegyző azt is, hogy a hamvak kiadásának engedélyezése ügyintézési határidőn túl történt. Az engedélyezést követően az önkormányzat felvette a kapcsolatot a Kft.-vel, értesítették a céget arról, hogy a polgármesteri hivatal hozzájárult a hamvak kiadásához, mely tényt felvezették a határozat másolati példányára és azt átadták a panaszosnak. A Kft. tájékoztatása szerint, mindennek ellenére a panaszos a hamvakért ez ideig nem jelentkezett.
A jegyző asszony kitért arra is, hogy utólagos intézkedésre, a jogszerűség helyreállítására az ügyben nincs lehetőség, ezért felhívta a Szociális Osztály dolgozóinak figyelmét a vonatkozó jogszabályok rendelkezéseinek maradéktalan betartására, és a jövőbeni jogsértések elkerülése érdekében, az ügyintézési határidők betartására is. A jegyző tájékoztatott továbbá, hogy a feltárt problémák alapján a panaszost külön levélben értesítette arról, hogy az eljárásra vonatkozó panaszait megalapozottnak találta, egyúttal a polgármesteri hivatal nevében a panaszos elnézését kérte.
A köztemetésről értesített Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Egészségügyi és Szociális Ügyosztálya 2002. december 10-én, majd 2003. december 1-jén kelt levelében bejelentette a hagyatéki hitelezői igényét. Mivel a közjegyzői hagyatéki eljárás csak az örökös 2003. novemberi kérelme alapján indult, tekintve, hogy ekkor jutott tudomására, hogy van közjegyzői hagyatéki eljárás alá eső vagyon, az eljáró közjegyzőt 2004. január 13-án értesítette a III. kerületi önkormányzat a hagyatéki hitelezői igényről.

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.

A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat során megállapítottam, hogy a kórház eleget tett azon jogszabályi kötelezettségének, mely szerint a beteg kórházba való felvételekor fel kell jegyezni annak a hozzátartozónak a nevét és lakcímét, akit a beteg esetleges haláláról értesíteni kell. A jogszabályi előírások alapján a kórházban bekövetkezett halálesetről az elhunyt személy hozzátartozóját a kórház a működési rendjében meghatározottak szerint haladéktalanul értesíti. A rendelkezésemre álló iratok szerint a kórház két ízben hivatalból távirattal értesítette a panaszost édesanyja halálának tényéről. Az értesítés felszólítást tartalmazott arra vonatkozóan is, hogy nevezett a temetésről intézkedjen. Mivel a panaszos nem jelentkezett és nem is intézkedett a temetésről, a kórház az elhunyt személy közköltségen történő eltemettetését kezdeményezte a haláleset helye szerint illetékes IV. kerületi Önkormányzat Polgármesteri Hivatalánál.
A temetőkről és temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény tartalmazza, hogy kik és milyen sorrendben kötelesek a temetésről gondoskodni. A jogszabály negyedik helyen említi az elhunyt egyéb - Ptk. 685. § b) pontja szerinti - közeli hozzátartozóját a törvényes öröklés rendje szerint. Az adott esetben tehát a temetésről az egyenesági leszármazónak kellett volna gondoskodnia. Ugyanakkor a jogszabály kitér arra az esetre is, ha temetésre kötelezett személy nincs, ismeretlen helyen tartózkodik, vagy a kötelezettségét nem teljesíti. Ezekben az esetekben a temetésről az elhalálozás helye szerint illetékes települési önkormányzatnak (fővárosban a kerületi önkormányzat) - jogszabályban meghatározott határidőn belül – kell gondoskodnia.
Az illetékes önkormányzatot a kórház értesítette. Ezt követően az önkormányzat nyomban határozatot hozott az elhunyt köztemetéséről. A fent említett törvény végrehajtásáról szóló 145/1999.(X.1.) Korm.rendelet egyértelműen kitér arra, hogy azt, aki törvény alapján a temetésre kötelezett és a kötelezettségét nem teljesíti, az elhalálozás helye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzője felszólítja 15 napon belüli teljesítésre. Ha a kötelezett a felszólításnak nem tesz eleget, az elhunytat közköltségen kell eltemetni. Az önkormányzat akkor járt volna el helyesen, ha az ismertetett rendelkezéseknek megfelelően felszólítja a panaszost, hogy 15 napon belül intézkedjen a temetés iránt. Ezt követően lehetett volna határozatot hozni az elhunyt közköltségen történő eltemetéséről. Ugyanitt tartalmazza a rendelet azt is, hogy a közköltségen történő temetés esetén a temetésre kötelezett személyt a temetés helyéről és idejéről értesíteni kell. A vizsgálat megállapította, hogy az adott ügyben az önkormányzat ezt a kötelezettségét is elmulasztotta, mivel a panaszos a meghozott érdemi határozatról nem értesült, a döntést részére nem kézbesítették.
A temetési költségekkel kapcsolatban az alábbiakat állapítottam meg:
A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény kitér arra, hogy az elhunyt személy elhalálozása időpontjában fennálló lakóhelye (a továbbiakban: utolsó lakóhely) szerinti települési önkormányzat a köztemetés költségét a haláleset helye szerint illetékes önkormányzatnak megtéríti. A jogszabály alapján a megtérítés iránti igényt a köztemetés elrendelésétől számított hatvan napon belül kell bejelenteni. Az elhunyt személy utolsó lakóhelye szerinti települési önkormányzat a költségeket hagyatéki teherként a területileg illetékes közjegyzőnél bejelenti, vagy az eltemettetésre köteles személyt a köztemetés költségeinek megtérítésére kötelezi.
Az utolsó lakóhely szerinti III. kerületi önkormányzat ezért az ismertetett jogszabályi előírások alapján járt el, amikor bejelentette hagyatéki hitelezői igényét a panaszossal szemben.
A panasz azon részét vizsgálva, mely szerint az önkormányzat több mint 10 hónap múltán járult hozzá az elhunyt hamvait tartalmazó urna kiadásához, az alábbiakat állapítottam meg:
A panaszos 2003. február 26-án kelt beadványában kérelmezte édesanyja hamvainak hazaszállítását, egyidejűleg jelezte, hogy alacsony jövedelme miatt a köztemetés költségeit nem tudja megtéríteni. A panaszos a kérelmére 2003. december 1-jén kapott választ, ekkor járult hozzá a IV. kerületi önkormányzat a hamvak kiadásához. Erről a polgármesteri hivatal értesítette a Mortalis Kft.-t és a hozzájárulást feljegyezték a köztemetést elrendelő határozat másolati példányára, melyet átadtak a panaszosnak. A jegyzői tájékoztatás szerint a Kft. arról értesítette az önkormányzatot, hogy a hamvakért ez ideig senki sem jelentkezett.
A jegyző asszony válaszában elismerte, hogy a hamvak kiadásának engedélyezése a törvényes ügyintézési határidőn túl történt, valamint, hogy a panasz a többi vonatkozásában is megalapozott volt, ezért utólag, írásban a panaszos elnézését és megértését kérte. Ugyanakkor felhívta az ügyintézők figyelmét a vonatkozó jogszabályi előírások és az ügyintézési határidő betartására.
Mindezek alapján megállapítom, hogy az újpesti önkormányzat mulasztásával, mely szerint a köztemetésről és az urna kiadásának engedélyezéséről nem a jogszabályi rendelkezések betartásával intézkedett, megsértette a hozzátartozó kegyeleti jogát és ezen keresztül az Alkotmányban deklarált emberi méltósághoz való jogot, egyúttal az ügyintézési határidő túllépésével visszásságot okozott a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsághoz, valamint a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben is.
Tekintettel azonban arra, hogy az ügy kapcsán a megkeresésünket követően a IV. kerületi önkormányzat jegyzője a jövőbeni jogsértések elkerülése érdekében a szükséges intézkedéseket megtette, ajánlást nem teszek, a vizsgálatomat lezárom.

Budapest, 2004. június 25.

Lenkovics Barnabás sk.

Melléklet:
A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (Szt.)
(Hatály: 2002. I.1.-2002.XI.7.)
Köztemetés
48. § (1) A haláleset helye szerint illetékes települési önkormányzatnak kell gondoskodnia az elhunyt személy közköltségen történő eltemettetéséről, ha
a) nincs vagy nem lelhető fel az eltemettetésre köteles személy, vagy
b) az eltemettetésre köteles személy az eltemettetésről nem gondoskodik.
(2) Az elhunyt személy elhalálozása időpontjában fennálló lakóhelye (a továbbiakban: utolsó lakóhely) szerinti települési önkormányzat a köztemetés költségét az (1) bekezdés szerinti önkormányzatnak megtéríti. A megtérítés iránti igényt a köztemetés elrendelésétől számított hatvan napon belül kell bejelenteni.
(3) Az elhunyt személy utolsó lakóhelye szerinti települési önkormányzat
a) a költségeket hagyatéki teherként a területileg illetékes közjegyzőnél bejelenti, vagy
b) az eltemettetésre köteles személyt a köztemetés költségeinek megtérítésére kötelezi.
(4) Ha az elhunyt személynek utolsó lakóhelye nem volt, vagy az nem ismert, úgy a temetési költséget viselő önkormányzat a (3) bekezdés szerint jár el.

(Hatály: 2004.V.1-től)
Köztemetés
48. § (1) A haláleset helye szerint illetékes települési önkormányzat polgármesterének kell - a halálesetről való tudomásszerzést követő 30 napon belül - gondoskodnia az elhunyt személy közköltségen történő eltemettetéséről, ha
a) nincs vagy nem lelhető fel az eltemettetésre köteles személy, vagy
b) az eltemettetésre köteles személy az eltemettetésről nem gondoskodik.
(2) Az elhunyt személy elhalálozása időpontjában fennálló lakóhelye (a továbbiakban: utolsó lakóhely) szerinti települési önkormányzat a köztemetés költségét az (1) bekezdés szerinti önkormányzatnak megtéríti. A megtérítés iránti igényt a köztemetés elrendelésétől számított hatvan napon belül kell bejelenteni.
(3) Az elhunyt személy utolsó lakóhelye szerinti települési önkormányzat
a) a költségeket hagyatéki teherként a területileg illetékes közjegyzőnél bejelenti, vagy
b) az eltemettetésre köteles személyt a köztemetés költségeinek megtérítésére kötelezi.
(4) Ha az elhunyt személynek utolsó lakóhelye nem volt, vagy az nem ismert, úgy a temetési költséget viselő önkormányzat a (3) bekezdés szerint jár el.

A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény 
(Hatály: 2002.I.1.-2003.II.14.)
20. § (1) A temetésről sorrendben a következők kötelesek gondoskodni:
a) aki a temetést szerződésben vállalta;
b) akit arra az elhunyt végrendelete kötelez;
c) végintézkedés hiányában az elhunyt elhalálozása előtt vele együtt élő házastársa;
d) az elhunyt egyéb közeli hozzátartozója [Ptk. 685. § b) pontja] a törvényes öröklés rendje szerint.
(2) Ha temetésre kötelezett személy nincs, ismeretlen helyen tartózkodik, vagy a kötelezettségét nem teljesíti, a temetésről az elhalálozás helye szerint illetékes települési önkormányzat (fővárosban a kerületi önkormányzat) - jogszabályban meghatározott határidőn belül - gondoskodik.
21. § (1) Az elhunytat temetőben vagy temetkezési emlékhelyen létesített temetési helyen kell eltemetni. Hamvasztásos temetés esetén a hamvak urnában helyezhetők el, illetőleg - a kormányrendeletben előírt feltételek szerint - szétszórhatók.
(2) A hamvakat tartalmazó urnát az eltemetésre köteles személynek - kérésére - ki kell adni.

A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény végrehajtásáról szóló 145/1999.(X.1.) Korm. rendelet
24. § (1) A halottat koporsós temetés esetén - ha jogszabály másként nem rendelkezik - a halottvizsgálati bizonyítvány kiállításától számított 72 órán túl, de 96 órán belül el kell temetni, kivéve, ha
a) a halottvizsgálatot végző orvos a halottvizsgálatra vonatkozó rendelkezések alapján ettől eltérő engedélyt adott,
b) a holttestnek az eltemetésig történő hűtése biztosított, ebben az esetben a temetést 8 napon belül kell elvégezni.
(2) A halottat - hamvasztásos temetés esetén - a halottvizsgálati bizonyítvány kiállításától számított 15 napon belül el kell hamvasztani. A holttestet a hamvasztásig hűteni kell.
30. § (1) Azt, aki törvény alapján a temetésre kötelezett és a kötelezettségét nem teljesíti, az elhalálozás helye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzője felszólítja 15 napon belüli teljesítésre. Ha a kötelezett a felszólításnak nem tesz eleget, az elhunytat közköltségen kell eltemetni.
(2) A közköltségen történő temetés esetén a temetésre kötelezett személyt a temetés helyéről és idejéről értesíteni kell.
(3) Az elhunytat a kötelezett kérelmére az általa megjelölt temetési helyre kell temetni, ha az elhalálozás helye szerinti település köztemetőjében megjelölt temetési hely felett a kérelmezőnek rendelkezési joga van.
33. § (3) Az eltemettető vagy egyetértésével más hozzátartozó kívánságára az urnát az átvétel igazolásával ki kell adni, és ennek megtörténtét a nyilvántartásban is fel kell jegyezni. Az így kiadott urna bármely olyan ingatlanon, illetve temetkezési emlékhelyen elhelyezhető vagy eltemethető, ahol a tulajdonos (kezelő), továbbá az ingatlan jogszerű használója ehhez hozzájárult és a kegyeleti igények biztosíthatók. Ezek a rendelkezések a korábban temetőben elhelyezett urnára is alkalmazhatók.

Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvénynek a halottakkal kapcsolatos rendelkezései végrehajtásáról, valamint a rendkívüli halál esetén követendő eljárásról szóló 34/1999. BM-EüM-IM együttes rendelet

(Hatály: 1999.X.1.-2003.IV.23.)
5. § (5) A halál okát megállapító orvos a halottvizsgálati bizonyítvány
a) I-II. és III. példányát postai úton ajánlott küldeményként vagy kézbesítő útján lezárt borítékban megküldi a haláleset helye szerint illetékes anyakönyvvezetőnek, aki a haláleset anyakönyvezése és az anyakönyvi folyószámnak a halottvizsgálati bizonyítványon történő feltüntetése után az I. példányt megküldi a Központi Statisztikai Hivatal (továbbiakban: KSH) területileg illetékes igazgatóságának, a II. példányt anyakönyvi alapiratként megőrzi, a III. példányt megküldi a haláleset helye szerint illetékes jegyzőnek a hagyatéki eljárás megindítása érdekében;
b) IV. példányát átadja az elhunyt eltemettetésére kötelezett személynek vagy szervnek, az átvevő az átvételt az V. példányon aláírásával igazolja;
c) V. példányát megőrzi az adatvédelemre vonatkozó szabályok szerint;
d) VI. példányát megküldi az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat (a továbbiakban: ÁNTSZ) - haláleset helye szerint illetékes - megyei (fővárosi) intézetének.
(6) Amennyiben nincs az elhunyt eltemettetésére kötelezett személy, a halál okát megállapító orvos a halottvizsgálati bizonyítvány IV. példányát - e tény közlése mellett - a köztemetés elrendelésére illetékes települési önkormányzatnak küldi meg.
(7) A halottvizsgálati bizonyítvány I-IV. példányát legkésőbb a halálok megállapítása napját követő első munkanapon, a VI. példányt havonta összegyűjtve kell továbbítani az (5) bekezdésben foglaltaknak megfelelően.
16. § (1) A beteg kórházba való felvételekor fel kell jegyezni annak a hozzátartozónak a nevét és lakcímét, akit a beteg esetleges haláláról értesíteni kell. A kórházban bekövetkezett halálesetről az elhunyt személy hozzátartozóját a kórház a működési rendjében meghatározottak szerint haladéktalanul értesíti. Az értesítésnek tartalmaznia kell az elhunyt személy nevét, születési évét és az anyja nevét.

A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (Ptk.)
4. § (1) A polgári jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és a tisztesség követelményeinek megfelelően, kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni.
(4) Ha ez a törvény szigorúbb követelményt nem támaszt, a polgári jogi viszonyokban úgy kell eljárni, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható. Saját felróható magatartására előnyök szerzése végett senki sem hivatkozhat. Aki maga sem úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható, a másik fél felróható magatartására hivatkozhat.
677. § (1) Hagyatéki tartozások:
a) az örökhagyó illő eltemetésének költségei;
b) a hagyaték megszerzésével, biztosításával és kezelésével járó szükséges költségek (hagyatéki költségek), valamint a hagyatéki eljárás költségei;
c) az örökhagyó tartozásai;
d) a kötelesrészen alapuló kötelezettségek;
e) a hagyományon és a meghagyáson alapuló kötelezettségek.
(2) A hagyatéki tartozásnak ezen a minőségén és fennállásán nem változtat, hogy az - akár az öröklés megnyílta előtt, akár utóbb - az örökös mint hitelező javára keletkezett.
678. § (1) A hagyatéki tartozások sorrendje szerint előbb álló csoportba eső tartozások a kielégítés alkalmával megelőzik a hátrább álló csoportba soroltakat.
(2) Abban a csoportban, amelyben az összes tartozások teljes kielégítésére lehetőség már nincs, kielégítésnek a követelések arányában van helye.
679. § (1) Az örökös a hagyatéki tartozásokért a hagyaték tárgyaival és annak hasznaival felel a hitelezőknek. Amennyiben a követelés érvényesítésekor a hagyaték tárgyai vagy hasznai nincsenek az örökös birtokában, annyiban az örökös öröksége erejéig egyéb vagyonával is felel.

A szociális rászorultságtól függő pénzbeli és természetben nyújtott szociális ellátásokról szóló 18/1997.(XI.1.) Budapest Főváros IV. kerület Újpest Önkormányzat Képviselő-testületi rendelet

Köztemetés
57. § (1) Az önkormányzat illetékességi területén elhunyt személyeknek közköltségen való eltemettetéséről az Önkormányzat gondoskodik, ha
a) nincs vagy nem lelhető fel az eltemettetésre köteles személy, vagy
b) az eltemettetésre köteles személy az eltemettetésről nem gondoskodik.
(2) Ha utólag jut az Önkormányzat tudomására, hogy a közköltségen eltemettetett után olyan vagyon maradt, amelyből a temetés költsége fedezhető lett volna, akkor a költségeket hagyatéki teherként az eljárásra illetékes közjegyzőnél be kell jelenteni.
(3) Ha a közköltségen eltemetett személy tartásáról másnak kellett volna gondoskodnia, a tartásra köteles személyt vagy az örököst a köztemetés költségeinek megtérítésére fel kell szólítani.
(4) Ha a meghalt személy utolsó lakóhelye nem az Önkormányzat illetékességi területén volt, akkor a köztemetés költségeinek megtérítését az elhunyt utolsó lakóhelye szerinti települési önkormányzattól kell igényelni.
(5) A köztemetésre vonatkozó részletes szabályokat a Sztv. 48. §-a tartalmazza.