Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 1061/2004. sz. ügyben

Előadó: dr. Sipos Beáta

Az eljárás megindulása 

A panaszos fia ügyében fordult a hivatalomhoz. A beadványában azt sérelmezte, hogy 2003 októberétől a helyi önkormányzat megvonta gyermekétől a rendszeres szociális segélyt. 

Figyelemmel arra, hogy az ügyben felmerült az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsághoz, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog, és a szociális biztonsághoz fűződő jog sérelmének a gyanúja, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.

Az eljárásom során megkerestem az érintett önkormányzat körjegyzőjét, akitől tájékoztatást kértem az ügyben megtett intézkedésekről. Egyidejűleg felkértem, hogy küldje meg számomra a segélyezéssel kapcsolatban keletkezett dokumentumok, valamint a vonatkozó helyi rendelet másolatát.

A megállapított tényállás

A panaszos fia 2002. március 1. napjától részesült az önkormányzattól rendszeres szociális segélyben, mint aktív korú nem foglalkoztatott személy. A hatóság által 2003 novemberében végzett felülvizsgálat során megállapítást nyert, hogy nevezett nem egyedülálló, hanem szüleivel él közös háztartásban. Figyelemmel erre, az önkormányzat a tényállás tisztázása érdekében a szülők jövedelmének igazolására hívta fel a beadványtevő fiát, hivatkozva a vonatkozó törvény azon rendelkezésére, amely a közeli hozzátartozói kört határozza meg. A felszólítás ellenére a leszármazó nem csatolta az édesapja nyugdíjáról szóló igazolást, így a családban nem lehetett megállapítani az egy főre eső jövedelem összegét, ezért az önkormányzat az ellátás továbbfolyósítását 2003. november 27-én megszüntette. A körjegyzőtől kapott tájékoztatás szerint a panaszos fia a határozat ellen nem terjesztett elő fellebbezést.

Az ügy jogszabályi háttere

A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Sztv.)

Az Sztv.-t is módosító 2003. évi IV. törvény hatálybalépése előtti rendelkezések:
c) család: egy háztartásban életvitelszerűen együtt lakó közeli hozzátartozók;
d) közeli hozzátartozó, ha e törvény másként nem rendelkezik: a házastárs, az élettárs, az egyeneságbeli rokon, az örökbe fogadott, a mostoha- és a nevelt gyermek, az örökbe fogadó, a mostoha- és a nevelőszülő;
e) egyedülélő: az a személy, aki egyszemélyes háztartásban lakik;
f) háztartás: az egy lakásban életvitelszerűen együttlakó személyek;
k) aktív korú: a 18. életévet betöltött, de a reá irányadó nyugdíjkorhatárt, illetőleg a 62. életévet be nem töltött személy;
l) egyedülálló: az a személy, aki hajadon, nőtlen, özvegy, elvált vagy házastársától külön él, kivéve, ha élettársa van;

A 2003. évi IV. törvénnyel módosított fogalom meghatározások (hatály: 2003. II. 15-től-2003. XII. 31-ig):
c) család: egy lakásban, vagy személyes gondoskodást nyújtó bentlakásos szociális, gyermekvédelmi intézményben együtt élő, ott bejelentett lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkező közeli hozzátartozók közössége;
d) közeli hozzátartozó, ha e törvény másként nem rendelkezik: a házastárs, az élettárs, a 20 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező, illetve a 25 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező nappali tagozaton egyetemi, főiskolai tanulmányokat folytató, valamint korhatárra való tekintet nélkül a tartósan beteg, illetőleg a testi, érzékszervi, értelmi, beszéd vagy más fogyatékos vérszerinti, örökbefogadott, mostoha- és nevelt gyermek;
f) háztartás: az egy lakásban együtt élő, ott bejelentett lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkező személyek közössége;

A 2003. évi CXVI. törvénnyel módosított fogalom meghatározás (hatály: 2004. január 1-től):
d) közeli hozzátartozó
da) a házastárs, az élettárs,
db) a húszévesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező; a huszonhárom évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező, nappali oktatás munkarendje szerint tanulmányokat folytató; a huszonöt évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező, felsőoktatási intézmény nappali tagozatán tanulmányokat folytató; valamint korhatárra való tekintet nélkül a tartósan beteg, illetve a testi, érzékszervi, értelmi, beszéd- vagy más fogyatékos vér szerinti, örökbe fogadott, illetve nevelt gyermek,
dc) a 18. életévét be nem töltött gyermek vonatkozásában a vér szerinti és az örökbe fogadó szülő, illetve a szülő házastársa vagy élettársa;

Rendszeres szociális segély (hatály: 2003. II. 15. - 2003. XII. 29.)
37/A. § (1) A települési önkormányzat rendszeres szociális segélyt állapít meg annak a személynek, aki
a) a 18. életévét betöltötte és aktív korú, továbbá
aa) munkaképességét legalább 67%-ban elvesztette, vagy
ab) vakok személyi járadékában részesül, illetőleg
ac) fogyatékossági támogatásban részesül,
b) aktív korú nem foglalkoztatott,
feltéve, hogy megélhetése más módon nem biztosított.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában akkor nem biztosított a megélhetése
a) az (1) bekezdés a) pontjában megjelölt személynek, ha havi jövedelme, valamint családjában az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 80%-át,
b) az (1) bekezdés b) pontjában megjelölt személynek, ha havi jövedelme nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 70%-át, valamint családjában az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 80%-át
és vagyona sem neki, sem családjának nincs.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja alkalmazásában aktív korú nem foglalkoztatott személynek minősül az, aki
a) a munkanélküli-járadék, illetőleg a jövedelempótló támogatás folyósítási időtartamát kimerítette, és álláskeresést ösztönző juttatásban nem részesül, vagy
b) számára a munkanélküli járadék folyósítását keresőtevékenység folytatása miatt a folyósítási idő lejártát megelőzően szüntették meg, és a keresőtevékenységet követően az Flt. alapján munkanélküli járadékra nem szerez jogosultságot, vagy
c) a rendszeres szociális segély iránti kérelem benyújtását megelőző kettő évben a megyei, fővárosi munkaügyi központtal (a továbbiakban: munkaügyi központ), illetőleg annak kirendeltségével vagy a lakóhely szerint illetékes települési önkormányzattal a 37/D. § (2) bekezdése szerint legalább egy év időtartamig együttműködött
és keresőtevékenységet nem folytat, ide nem értve a települési önkormányzat által szervezett foglalkoztatást és az alkalmi munkavállalói könyvvel végzett munkát.
(4) A családi jövedelemszámításnál a rendszeres szociális segélyt igénylő részére a kérelem benyújtását megelőzően folyósított munkanélküliek jövedelempótló támogatás, illetőleg az Flt. alapján folyósított munkanélküli járadék összegét figyelmen kívül kell hagyni.(…)
37/F. § A települési önkormányzat a rendszeres szociális segélyre való jogosultságot évente felülvizsgálja. Ha a segélyre való jogosultság feltételeinek felülvizsgálata nyomán megállapítást nyer, hogy a feltételek továbbra is fennállnak, az önkormányzat a segélyt tovább folyósítja. Az aktív korú nem foglalkoztatott személy részére a segély akkor folyósítható tovább, ha - az általános jogosultsági feltételek fennállta mellett - a 37/D. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a települési önkormányzattal, illetőleg az általa kijelölt szervvel együttműködött.(…)

Ibafa Községi Önkormányzat 7/2003. (IX. 12.) sz. Rendelete a pénzbeli és természetben nyújtott szociális ellátásokról

Értelmező rendelkezések
3. § (1) A család fogalmába tartozó személyi kör:
	- házastárs,
	- élettárs,
	- egyenes ágbeli rokon,
	- az örökbefogadott, a mostoha és nevelt gyermek,
	- az örökbefogadó, a mostoha és a nevelő szülő.(…)

Rendszeres szociális segély
6. § (1) Az aktív korú nem foglalkoztatott személy csak akkor részesíthető ellátásban - az Sztv. 37/A-37/C. §-ban foglalt feltételeken túlmenően -, ha vállalja, hogy az önkormányzattal és a munkaügyi központ kirendeltségével együttműködik. (…)
(7) Az önkormányzat az aktív korú nem foglalkoztatott személy részére megállapított rendszeres szociális segélyt megszünteti, ha
	- a Munkaügyi Központ és az önkormányzat által felajánlott munkát nem vállalja el,
	- együttműködési kötelezettségének nem tesz eleget,
	- munkaviszonyt létesít, rendszeres pénzellátáshoz jut,
	- a jogosultság feltételei már nem állnak fenn,
	- lakóhelyet változtat. (…)

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmánya

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálatom a települési önkormányzat eljárására és a rendszeres szociális segélyt megszüntető határozatra irányult. Ugyanakkor az eljárásomhoz kapcsolódóan áttekintettem a rendelkezésemre bocsátott helyi rendeletet is.

A vizsgálat során megállapítottam, hogy a helyi önkormányzat a rendszeres szociális segélyek felülvizsgálata alkalmával hiánypótlásra hívta fel a panaszos fiát, aki 2002 márciusától részesült e támogatási formában. A felülvizsgálat alkalmával a hatóságnak azt kell tisztáznia, hogy a segélyben részesülők továbbra is megfelelnek-e a jogosultsági feltételeknek. Amennyiben azt állapítják meg, hogy a jogosultsági előírások nem teljesülnek, az ellátás folyósítását meg kell szüntetni, ha pedig a támogatást jogosulatlanul vették igénybe, annak visszafizetéséről is rendelkezni kell.

Adott esetben a felülvizsgálat azt tárta fel, hogy az aktív korú (1966-os születésű) nem foglalkoztatottak rendszeres szociális segélyében részesülő fiú a szüleivel él egy háztartásban. Erre hivatkozva hívta fel az önkormányzat nevezettet arra, hogy 3 napon belül nyújtsa be a szülei jövedelméről szóló igazolásokat, mivel a segély továbbfolyósításának feltétele a jogosultság tisztázása, amelyhez a család egy főre jutó havi jövedelmét is meg kell állapítani. Az önkormányzat felhívásában az Sztv. 4. § (1) bekezdésének d.) pontjában foglaltakra hivatkozott, mely szerint közeli hozzátartozó a házastárs, élettárs, az egyeneságbeli rokon, az örökbe fogadott, a mostoha- és a nevelt gyermek, az örökbe fogadó, a mostoha- és a nevelő szülő.

Mivel a panaszos fia a felhívásnak nem tett eleget, édesapja nyugdíjszelvényét nem csatolta, a polgármester a felhívást követő második napon kelt határozatában azt állapította meg, hogy nevezett továbbra nem jogosult a rendszeres szociális segélyre és a támogatás folyósításának a megszüntetéséről döntött. Jogszabályi hivatkozásként az Sztv. 37/A § (1) bekezdését, a 37/F §-t, valamint a 7/2003. (IX. 12.) sz. helyi rendelet 6. §-át jelölte meg.

A rendszeres szociális segély az Sztv.-ben szabályozott támogatási formák egyike. A jogszabály ezt a támogatást a rászorultságtól függő pénzbeli ellátások között említi. A törvény 25. § (1) és (3) bekezdése az alábbiakról rendelkezik: „A jogosult részére jövedelme kiegészítésére, pótlására pénzbeli szociális ellátás nyújtható. (3) A települési önkormányzat szociális rászorultság esetén - a szociális alapellátás keretében - a jogosult számára időskorúak járadékát, rendszeres szociális segélyt, lakásfenntartási támogatást, ápolási díjat, átmeneti segélyt állapít meg e törvényben, valamint az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek szerint.”

A rendszeres szociális segély fajtáit, jogosultsági feltételeit, összegét stb. az Sztv. 37/A-37/G §-ai határozzák meg. Ugyanakkor az Sztv. felhatalmazása alapján -ha az Sztv. másként nem rendelkezik-, az önkormányzat rendeletben szabályozza az önkormányzati pénzbeli ellátások megállapításának, kifizetésének, folyósításának, valamint ellenőrzésének szabályait. 

Az Sztv. 37/A. § (1) bekezdés b) pontja szerint a települési önkormányzat rendszeres szociális segélyt állapít meg annak a személynek, aki aktív korú nem foglalkoztatott, feltéve, hogy megélhetése más módon nem biztosított. A törvény meghatározza azt is, hogy mikor nem biztosított a megélhetése az előbb említett személynek. Eszerint akkor, ha a havi jövedelme nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 70%-át, valamint családjában az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 80%-át és vagyona sem neki, sem családjának nincs. Mivel a jövedelemszámításnál a törvény a családot veszi alapul, ki kell térnem arra, hogy az Sztv.-t is érintő módosítások a fogalom meghatározásokat nagymértékben megváltoztatták.

A 2003. évi IV. törvény módosította a család és az ennek alapjául szolgáló közeli hozzátartozó fogalmát. A módosítást megelőzően családként az egy háztartásban életvitelszerűen együttlakó közeli hozzátartozók voltak megjelölve. Közeli hozzátartozónak -amennyiben az Sztv. másként nem rendelkezett- a házastárs, az élettárs, az egyeneságbeli rokon, az örökbe fogadott, a mostoha- és a nevelt gyermek, az örökbe fogadó, a mostoha- és a nevelőszülő minősült.

A módosítást követően az Sztv. alkalmazásában a család fogalma leszűkült: az egy lakásban, vagy személyes gondoskodást nyújtó bentlakásos szociális, gyermekvédelmi intézményben együtt élő, ott bejelentett lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkező közeli hozzátartozók közösségére. Közeli hozzátartozónak -ha az Sztv. másként nem rendelkezett- a házastárs, az élettárs, a 20 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező, illetve a 25 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező nappali tagozaton egyetemi, főiskolai tanulmányokat folytató, valamint korhatárra való tekintet nélkül a tartósan beteg, illetőleg a testi, érzékszervi, értelmi, beszéd vagy más fogyatékos vérszerinti, örökbefogadott, mostoha- és nevelt gyermek minősült.

A módosítás 2003. február 15-étől lépett hatályba, ugyanakkor a 2003. évi IV. törvény 82. § (17) bekezdése akként rendelkezett, hogy a helyi önkormányzatok a szociális pénzellátás tekintetében alkotott rendeleteiket a törvény hatálybalépésétől számított hat hónapon belül kötelesek felülvizsgálni. Említést érdemel, hogy vizsgálatom lezárásakor már újabb rendelkezés pontosította a közeli hozzátartozói kör fogalmát; 2004. január 1-től közeli hozzátartozó 
- a házastárs, az élettárs,
- a húszévesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező; a huszonhárom évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező, nappali oktatás munkarendje szerint tanulmányokat folytató; a huszonöt évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező, felsőoktatási intézmény nappali tagozatán tanulmányokat folytató; valamint korhatárra való tekintet nélkül a tartósan beteg, illetve a testi, érzékszervi, értelmi, beszéd- vagy más fogyatékos vér szerinti, örökbe fogadott, illetve nevelt gyermek,
- a 18. életévét be nem töltött gyermek vonatkozásában a vér szerinti és az örökbe fogadó szülő, illetve a szülő házastársa vagy élettársa.

A szülő, mint egyeneságbeli rokon, a 18. életévét betöltött gyermek vonatkozásában tehát kikerült a közeli hozzátartozói körből. Tekintettel erre, a segélyt igénylő 18. év feletti leszármazónál a szülő jövedelmét vagy vagyonát nem lehet számításba venni. A törvénymódosításhoz fűzött indokolás szerint a pénzbeli ellátások esetében az eddigi család-fogalom alkalmazása azt eredményezte, hogy az egy főre jutó jövedelem kiszámításánál az aktív korú jövedelemmel nem rendelkező személy jogosultságának megállapításához, amennyiben együtt élt szülőjével (akik általában már idős, nyugdíjas emberek) a szülő jövedelmét is figyelembe kellett venni. Ennek következtében számos esetben az ellátás iránti igényt el kellett utasítani annak ellenére, hogy a szülő a nagykorú, munkaképes gyermek eltartására nem köteles. A család fogalmának a módosított törvény szerinti meghatározása a rászorultak számára a szociális ellátáshoz való hozzájutás biztonságát növeli.

Az adott esetben megállapítom, hogy az önkormányzat az Sztv. ismertetett módosításait nem vette figyelembe, a helyi rendeletében azokat nem vezette át, a rendelkezésemre bocsátott iratok szerint a helyi rendeletét a törvényi határidőn belül nem vizsgálta felül, így kerülhetett sor arra, hogy korábban hatályos törvényi előírásokra hivatkozva szüntette meg a panaszos fiának rendszeres szociális segélyét. Mindezzel az Alkotmányban deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz való joggal és a szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott. Mivel további sérelem bekövetkeztének közvetlen veszélye is fenyeget, ezért jártam el a panaszos fia számára biztosított jogorvoslati eszköz elmulasztása ellenére.

Kezdeményezés

A feltárt alkotmányos visszásság megszüntetése érdekében, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 21. § (1) bekezdése alapján felkérem a települési önkormányzat polgármesterét, hogy saját hatáskörében eljárva vizsgálja felül a 682/2003. számú határozatát és intézkedjen a rendszeres szociális segély továbbfolyósítása iránt.

Felkérem továbbá a polgármestert és a körjegyzőt arra, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket a vizsgálatom alá vont helyi rendelet felülvizsgálata és módosítása érdekében. Egyúttal kérem az önkormányzat körjegyzőjét, hogy a jövőben kísérje fokozott figyelemmel az önkormányzati normákat is érintő jogszabályi változásokat.

Egyidejűleg felkérem a Baranya Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy kísérje figyelemmel a képviselő-testület szociális rendelet módosítására vonatkozó eljárását.

Kérem a polgármestert és a körjegyzőt, hogy az Obtv. 21. § (2) bekezdése alapján, 30 napon belül szíveskedjenek tájékoztatni a kezdeményezésben foglaltakkal kapcsolatos álláspontjukról és megtett intézkedéseikről.

Budapest, 2004. február 23.

									Lenkovics Barnabás