Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 6003/2003. számú ügyben
Kapcsolódó ügy: az OBH 1347/2004. sz.

Előadó: dr. Bódis Cecília
Az eljárás megindulása
A panaszosok beadványaikban azt sérelmezték, hogy Albertirsán, valamint Debrecenben a vasútállomáson a jegyellenőrök a peronon tartózkodókat is ellenőrzik és aki nem rendelkezik menetjeggyel az nem is kísérheti ki az utazót.
Figyelemmel arra, hogy az ügyben alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság gyanúja merült fel, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.
A vizsgálat indításával egyidejűleg, az Obtv. 18. § (2) bekezdése alapján tájékoztatást kértem a Magyar Államvasutak Rt. (a továbbiakban MÁV Rt.) vezérigazgatójától. 

A megállapított tényállás
A MÁV Rt. személyszállítási üzletágvezetője által adott tájékoztatás szerint a panaszt megvizsgálták és álláspontjuk szerint jogszerűen történtek/történnek az ellenőrzések a peronzár során.
A MÁV Rt. a főváros nagy pályaudvarain már 2003 végén bevezette a peronokon történő jegyellenőrzést, melynek célja, hogy a társaság csökkentse a jegy nélkül utazók által okozott, évente több százmillió forintos kárt. Az ellenőrök csak a vonatokhoz vezető, folyosószerű útvonalon dolgoznak, a pályaudvarok egyéb területén senkitől nem kérnek jegyet.
A válasz szerint: „Az ellenőrzések során a magukat kísérőnek valló személyeket minden esetben átengedtük az ellenőrzési ponton, felvállalva ezzel annak kockázatát, hogy valóban utazási szándékkel érkezett a vonathoz. Csak jelentéktelen számú esetben fordult elő, hogy a kísérőből mégiscsak tényleges utas lett.(...) A peronon történő jegyellenőrzés során igyekszünk az ellenőri létszámot úgy meghatározni, hogy az ellenőrzési pont átbocsátó képessége közel azonos legyen a közlekedési útvonal kapacitásával (lépcső, mozgólépcső, peron), megelőzve ezáltal a zsúfoltságot, illetve így az utas áramlat minimális feltartóztatással haladhat, a várakozási idő maximum 1-2 perc a legfrekventáltabb vonatokon is. Az eddigi ellenőrzések folyamán elsősorban a hivatásforgalomban közlekedő vonatok utasait ellenőriztük, a hosszú menettartamú vonatok utasait nem tettük ki további jegyellenőrzési procedúrának. A peronon történő jegyellenőrzés a fejlett és kevésbé fejlett vasutakon is napi, és egyben hatékony gyakorlat, csak a módszerek különbözőek. A jegynélküli utasok többsége eleget tesz utánfizetési kötelezettségének mindenféle kényszerintézkedés alkalmazása nélkül, aki mégsem, ott kénytelenek vagyunk a rendőrjárőr intézkedését igénybe venni. Az utasainktól beérkező levelek negatív hangvételével ellentétben az utazóközönség nagy része a vártnál kedvezőbben fogadta ezt az ellenőrzési módszert, atrocitásra nem került sor. A peronzár ellenőrzési módszerét 2004. évben hálózati szintűre terjesztettük ki valamennyi jelentős hivatásforgalommal rendelkező állomásunkon, pályaudvarunkon.”

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam;
58. § (1) Mindenkit, aki törvényesen tartózkodik Magyarország területén - törvényben meghatározott esetek kivételével - megillet a szabad mozgás és a tartózkodási hely szabad megválasztásának joga.

A vizsgálat megállapításai
Eljárásom során azt vizsgáltam, hogy a közszolgáltató szigorított – és panaszolt – menetjegy-ellenőrzési gyakorlata, valamint az erre vonatkozó szabályozás sértik-e a jelzett alkotmányos jogokat.
A pályaudvar területe korlátozott forgalomra megnyitott közterület. Az üzletszabályzat úgy rendelkezik, hogy a váróhelyiségben és a vasútállomás utasforgalomra megnyitott részében csak érvényes menetjeggyel szabad tartózkodni. Ugyanakkor az utast kikísérő vagy fogadó személyek menetjegy nélkül is tartózkodhatnak a vasútállomáson (sőt, a szabályzat szerint a kocsiba is felszállhatnak segíteni poggyászt elhelyezni). Az érvényben lévő Személyszállítási Üzletszabályzat 7.§ 8. pont 75/A KF. tartalmazza, hogy „az utasnak a vasút területének elhagyásáig meg kell őriznie menetjegyét és a vonaton vagy a vasútállomás területén menetjegy-ellenőrzést végzők részére fel kell mutatnia, kérésre át kell adnia.” 
A panaszosok (és bármely utazó) közszolgáltatási jogviszonyba kerültek a gazdasági társasággal akkor, amikor a menetrendben is meghirdetett közforgalmú vasútállomást azért kívánták megközelíteni, hogy a MÁV Rt. által nyújtott közszolgáltatást igénybe vegyék. A peron a vasúti pálya tartozékának számít, továbbá az Üzletszabályzat is arról rendelkezik, hogy a vasútállomás utasforgalomra megnyitott részében csak érvényes menetjeggyel szabad tartózkodni. A mindenkor érvényes üzletszabályzat a vasútállomásokon megismerhető. Ugyanakkor a szabályozás értelmében a kísérők menetjegy nélkül is tartózkodhatnak a vasútállomáson, továbbá a MÁV Rt. üzletágvezetője is arról tájékoztatott, hogy az ellenőrzés során a kísérőket nem tartóztatják fel. Tehát bár a szolgáltatás igénybevétele csak érvényes menetjegy birtokában történhet, a vonatkozó előírások szerint a kísérők a peronra mehetnek az utasokkal.
A tisztességes eljáráshoz való jog érvényesülésének követelménye az állami szervek és közszolgáltatók mindazon tevékenységére, területére kiterjed, ahol az állampolgár ezekkel a szervezetekkel találkozik. A jogbiztonság az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint mind a jogalkotó mind a jogalkalmazó kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előre láthatóak legyenek a norma címzettjei számára. 
Az Alkotmánybíróság a 60/1993. (XI. 29.) AB határozatában arra a következtetésre jutott, hogy "a magyar Alkotmány ugyan a közlekedés szabadságát külön nem nevesíti, de a szabad mozgáshoz való jog egyértelműen magában foglalja a ... közlekedés szabadságát is." A közszolgáltatás igénybevétele csak menetjegy birtokában lehetséges. A menetjegy – jogszabályon alapuló – ellenőrzése nem jelenti a szabad mozgáshoz, helyváltoztatáshoz (közlekedéshez) való jog szükségtelen és aránytalan korlátozását is egyben. A MÁV Rt. Üzletszabályzata az állomásokon mindenki számára hozzáférhető, megismerhető. A kísérőket a tájékoztatás szerint soha nem korlátozzák abban, hogy a vonatig menjenek az utasokkal, ez a szabályzatban is így szerepel. Fontos megjegyezni továbbá, hogy a bevezetett intézkedés tipikusan az elővárosból munkába járók ellenőrzését célozza, ahol nem is tipikus a kísérők jelenléte. A szabályozás és a bevezetett ellenőrzési gyakorlat általánosságban nem ellentétes az Alkotmány rendelkezéseivel, valamint a vasútról szóló jogszabályoknak is megfelelő. 
Mindezek alapján megállapítom, hogy nem sérül az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsághoz való jog, valamint az 58. § (1) bekezdésében meghatározott szabad mozgáshoz való jog azáltal, hogy a MÁV Rt. a jegyellenőrzést a peronokon (is) végzi. Tekintettel arra, hogy bizonyítási eszközökkel nem rendelkezem, a hozzám fordulók által sérelmezett esetek rekonstruálására nincs lehetőségem.

Budapest, 2004. június 17.
Lenkovics Barnabás sk.

Melléklet: A jogszabályi háttér
1993. évi XCV. törvény a vasútról
3. § (1) Az országos közforgalmú vasúti pálya és tartozékai az állam kizárólagos tulajdonában vannak. A helyi közforgalmú vasúti pálya és tartozékai a) törzsvagyonként a települési önkormányzatok, a fővárosban a fővárosi önkormányzat tulajdonában vannak, vagy b) olyan gazdálkodó szervezet tulajdonában vannak, amelyben az önkormányzat, a fővárosban a fővárosi önkormányzat többségi tulajdoni részesedéssel rendelkezik. (2) Az (1) bekezdés hatálya alá nem tartozó vasúti pálya (saját használatú vasút pályája, iparvágány, üzemi vágány) és tartozékai, az üzemi létesítmény, a vasúti jármű bármely természetes vagy jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet tulajdonában lehet.
15. § A törvény alkalmazásában: b) vasúti pálya tartozékai: a vasúti alagút, a híd és az áteresz, a vasútnak vasúttal és más közlekedési úttal való kereszteződése, a vasúti peron, a rakodó-, járműmozgató, mérlegelő- és egyéb - a személyszállítást és áruforgalmat kiszolgáló - berendezés, a vasúti távközlő, jelző- és biztosítóberendezés, a vasúti villamos felsővezeték és az ehhez kapcsolt berendezés;

10/1997. (I. 28.) Korm. rendelet a vasúti személyszállítási szerződésekről
3. § (1) A vasúttársaság a vasúti közforgalmú személyszállítási szerződések - jogszabályban nem szabályozott - részletes feltételeit kiegészítő feltételekben határozza meg. (2) A kiegészítő feltételekre a Ptk.-nak az általános szerződési feltételekre vonatkozó előírásai az irányadók. (4) A vasúttársaság a kiegészítő feltételeket és a díjszabást üzletszabályzatba foglalja. Az üzletszabályzatba a vasúti személyszállítási szerződésekre vonatkozó jogszabályokat is fel kell venni, és azokat eltérő szedéssel kell megjelölni. (5) A vasúttársaság üzletszabályzatát és annak módosítását a közlekedési, hírközlési és vízügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter) hagyja jóvá. A vasúttársaság a kiegészítő feltételeket - ideértve annak módosításait is - a Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Minisztérium hivatalos lapjában közzéteszi, továbbá ügyfélszolgálati és utaskiszolgáló helyein az utasok részére betekintésre tartja, illetve lehetővé teszi megvásárlását.
6. § (2) A vasúttársaság a személyszállítást megtagadhatja, illetve az utast a személyszállításból kizárhatja, ha az utas a) ittas, botrányosan viselkedik, vagy más módon a többi utast magatartásával zavarja, b) magatartásával a közlekedés biztonságát, utastársai testi épségét, egészségét, a vasúti kocsinak vagy berendezéseinek az épségét veszélyezteti, c) érvénytelen jeggyel vagy menetjegy nélkül utazik, és menetjegyet az ellenőrzéskor sem vált; d) menetjegyét, illetve kedvezmény igénybevételére jogosító igazolványát - felhívás ellenére - nem mutatja fel, e) ruházatával, poggyászával vagy más módon a járművet, utastársai ruházatát vagy az utasok poggyászát beszennyezheti, f) a vasúti kocsiba kézipoggyászként be nem vihető tárgyat visz be, g) a menetdíj, a menetdíj-különbözet vagy a pótdíj megfizetését megtagadja.
7. § (1) Az utasnak az utazás megkezdésekor érvényes menetjeggyel vagy utazásra jogosító igazolvánnyal (a továbbiakban együtt: menetjegy) kell rendelkeznie. (8) A menetjegyet az utasnak az utazás egész tartama alatt meg kell őriznie, a vasúttársaság jegyvizsgáló és menetjegy-ellenőrző alkalmazottai részére - a kedvezményes jegyváltásra jogosító igazolvánnyal együtt - fel kell mutatnia, kérésre át kell adnia.
9. § (1) A vasúttársaság köteles az utast a menetrendbe foglalt feltételek szerint biztonságosan a célállomásra szállítani. (2) Az utas jogosult a vonaton utazni, a kiszolgáló létesítményeket, berendezéseket használni, a személyszállításhoz kapcsolódó szolgáltatásokat igénybe venni. (6) Az utas csak az állomásokon és megállóhelyeken szállhat fel a vonatra, illetőleg le a vonatról. (9) Ha az utas - annak ellenére, hogy felszállása előtt a menetjegy megváltási lehetőségét a vasúttársaság biztosította - érvényes menetjegy nélkül utazik, a menetdíjon felül pótdíjat is köteles fizetni.

A Magyar Államvasutak Részvénytársaság és a Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Részvénytársaság Személyszállítási Üzletszabályzata
(5) A közforgalmú személyszállítás körében a vasúttársaság köteles a személyszállítást elvállalni, ha:
a) az utas az üzletszabályzat feltételeit elfogadja, és 
b) a szolgáltatás a menetrendben meghirdetett személyszállító vonatokkal lehetséges.
11. KF. 
A váróhelyiségben és a vasútállomás utasforgalomra megnyitott részében csak érvényes menetjeggyel szabad tartózkodni.
Az utast kikísérő vagy fogadó személyek menetjegy nélkül is tartózkodhatnak a vasútállomáson.
35. KF. 
a/ Aki utazási szándék nélkül száll fel az indulásra kész vonatba, az a Vasúti menetdíjtáblázatok C) fejezetében meghatározott díjat köteles megfizetni.
b/ Az utast kikísérő vagy fogadó személyek a kézipoggyász elhelyezésének segítésére felszállhatnak a vasúti kocsiba.