Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 5949/2003. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Tasi Katalin
A vizsgálat megindulása
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosaként az elmúlt év végén, a hideg évszak közeledtével megkülönböztetett figyelemmel foglalkoztam a hajléktalan személyek ellátásáról, a róluk való gondoskodásról szóló jogszabályi rendelkezések megvalósulásával, gyakorlati érvényesülésével. 2003. november 12-13. között, a Komárom-Esztergom Megyét érintő munkalátogatás keretében lehetőségem nyílt arra, hogy a hajléktalanok ellátásának szervezettségét, körülményeit az Obtv. 16. § (2) bekezdésében biztosított lehetőségemmel élve Komárom Esztergom Megyében helyszíni vizsgálat során is ellenőrizzem. Ezért vizsgálatot kezdeményeztem a Komárom-Esztergom megyei hajléktalan-ellátás ellenőrzésének céljából, mely során munkatársaim látogatást tettek az Esztergom Város által működtetett, hajléktalanok számára fenntartott nappali melegedőnél. 

Érintett alkotmányos jogok 

1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

Egyéb kapcsolódó jogszabályok
1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
59. § (1) Az alapellátás megszervezésével a települési önkormányzat segítséget nyújt a szociálisan rászorulók részére saját otthonukban és lakókörnyezetükben önálló életvitelük fenntartásában, valamint egészségi állapotukból, mentális állapotukból vagy más okból származó problémáik megoldásában.
(2) A települési önkormányzat az alapellátás keretében gondoskodik különösen az időskorúak, a fogyatékos személyek, a pszichiátriai betegek, a szenvedélybetegek, továbbá a hajléktalan személyek ellátásának megszervezéséről. Ennek megvalósítása érdekében az alapellátást biztosító szociális intézmények, szolgáltatók együttműködnek az egészségügyi, oktatási, gyermekjóléti és gyermekvédelmi, illetve munkaügyi intézményekkel, szolgáltatókkal, szervezetekkel. Ezen intézmények tevékenységének összehangolása a szolgáltatást igénybe vevő személy szociális ellátása érdekében - ha gondozási központ nem működik a települési önkormányzat feladata.
65/E. § Az utcai szociális munka keretében biztosítani kell az utcán tartózkodó hajléktalan személy helyzetének, életkörülményeinek figyelemmel kísérését, szükség esetén ellátásának kezdeményezését, illetve az ellátás biztosításához kapcsolódó intézkedés megtételét. Az utcai szociális munka megszervezhető önállóan, vagy családsegítő szolgálat, nappali melegedő, illetve gondozási központ keretein belül.
78. § (1) A nappali melegedő elsősorban a hajléktalan személyek nappali tartózkodására nyújt lehetőséget.
86. § A települési önkormányzat, a fővárosban a fővárosi kerületi önkormányzat a személyes gondoskodás keretében köteles gondoskodni
a) az 59-65/D. §-ok szerinti alapellátásról, valamint
b) az alapellátás keretében nem gondozható rászorultak szakosított ellátáshoz való hozzájutásáról.
87. § Az a települési önkormányzat, amelyiknek területén
a) kétezernél több állandó lakos él, idősek nappali ellátását nyújtó intézményi szolgáltatást;
b) tízezernél több állandó lakos él, az a) pontban foglalt ellátást, valamint az utcai szociális munkát, éjjeli menedékhelyet, nappali melegedőt és az idősek átmeneti elhelyezését szolgáló intézményt;
c) húszezernél több állandó lakos él, a b) pontban foglalt ellátást, valamint nappali ellátást nyújtó intézményi formákat;
d) harmincezernél több állandó lakos él, a c) pontban foglalt ellátást, valamint átmeneti elhelyezési formákat köteles biztosítani.

A megállapított tényállás
A szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény rendelkezései értelmében Esztergom Város Önkormányzatának kötelezően működtetnie kell hajléktalanok számára melegedőt (a továbbiakban: melegedő), lévén, hogy a város lakossága pár százzal marad csak el a 30. 000-től. A helyszíni vizsgálat során a melegedőben dolgozók válaszoltak az országgyűlési biztos munkatársainak kérdéseire, amelyek alapján a melegedő sorsáról az alábbi információk jutottak a biztos birtokába:
A melegedő kialakításra az önkormányzat pályázati úton szerzett pénzt, így az 2002. tavaszán megkezdte a működését, ám működési engedélye a helyszíni vizsgálat időpontjában még mindig nem volt. A működési engedély kiadásával kapcsolatos eljárás 2002. óta húzódott, mely során az eredeti építési terveket az ÁNTSZ jóváhagyta, ám az ezek alapján elkészült építményt nyolc ponton kifogásolta, és bár az ideiglenes használatba vételi engedély kiadásához hozzájárult, a működési engedély kiadásához nem.  Ez az oka annak, hogy a működéshez szükséges összeget az önkormányzat maga kényszerült kigazdálkodni, hiszen állami normatívában nem részesült. Ezért meleg ételt sem szolgálhattak fel, csak hideg élelmet, illetve teát.
Tekintettel azonban arra, hogy a hajléktalanok fogadása nem várhatott tovább, Dorog Város Önkormányzatának Jegyzője ideiglenes használatba vételi engedélyt adott. A tevékenység megkezdéséhez elengedhetetlen működési engedély kiadására irányuló eljárás 2002-ben kezdődött, és a használatba vételi engedély ideiglenes mivolta miatt a helyszíni vizsgálat idejekor még nem zárult le. 
A helyszíni vizsgálaton tapasztaltak összegzését követően megkerestem Esztergom Város Polgármesterét, hogy az eddig keletkezett iratok rendelkezésre bocsátásával adjon összefoglalót a melegedővel kapcsolatos engedélyezési eljárásokról. 
A polgármester válaszlevelében az egyes eljárási cselekményekről időrendben összefoglalót adott, amelyből megállapíthattam, hogy az elhúzódó engedélyezési eljárás lezárult, azaz a felmerült probléma időközben megoldódott. Esztergom Város Önkormányzata tárgyalásokat kezdeményezett a Magyar Máltai Szeretetszolgálattal a hajléktalanok nappali melegedőjének működtetésével kapcsolatban, mely tárgyalások eredményeként szerződés jött létre, és 2004. január elsejétől kezdve a Szeretetszolgálat működteti a melegedőt. A polgármester tájékoztatása szerint az országgyűlési biztos helyszíni vizsgálatát követően az ÁNTSZ ismételten bejárást tartott a melegedőben, szakhatósági hozzájárulását megadta, amely alapján már a működési engedély kibocsátása lőtt lévő akadály is elhárult. 

A vizsgálat megállapításai
Tekintettel arra, hogy a működési engedéllyel kapcsolatos eljárás lezárult, illetve, hogy azzal összefüggésben hatósági jogsértés nem állapítható meg, valamint hogy a nappali melegedő jelenleg zavartalanul működik, a vizsgált esetben alkotmányos joggal összefüggésben orvosolandó visszásság nem áll fenn, ezért kezdeményezéssel nem élek, és a hivatalból indult vizsgálatot lezártnak tekintem.

Budapest, 2004. március 25.

Lenkovics Barnabás sk.