Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 5629/2003. sz. ügyben

Előadó: dr. Gubucz Ágnes
Az eljárás megindulása:

A panaszosok az Országgyűlési Biztosok Hivatalához benyújtott beadványukban sérelmezték, hogy gyermeküket az általános iskolában (a továbbiakban: iskola) folyamatos megaláztatások érik a pedagógusok részéről.

A panasz nyomán felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogállamiság elvéből eredő tisztességes eljáráshoz, az 54. § (1) bekezdésében foglalt emberi méltósághoz való jogok sérelmének a gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam.

Kecskemét Megyei Jogú Város jegyzőjétől (a továbbiakban: jegyző) a beadványban foglaltakkal kapcsolatban törvényességi vizsgálat lefolytatását, valamint a keletkezett dokumentumok másolatának a megküldését kértem.

Az ügy jogszabályi háttere

A Magyar Köztársaság Alkotmánya

2. § (1)  A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról 

11. § (1) A gyermeki jogok védelme minden olyan természetes és jogi személy kötelessége, aki a gyermek nevelésével, oktatásával, ellátásával, ügyeinek intézésével foglalkozik. 

1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról

10. § (2) A gyermek, illetve a tanuló személyiségét, emberi méltóságát és jogait tiszteletben kell tartani, és védelmet kell számára biztosítani fizikai és lelki erőszakkal szemben. A gyermek és a tanuló nem vethető alá testi fenyítésnek, kínzásnak, kegyetlen, embertelen megalázó büntetésnek vagy bánásmódnak.
19. § (7), pedagógusok kötelezettségei…h) a gyermekek, tanulók és szülők emberi méltóságát és jogait tiszteletben tartsa,
1992. évi XXXIII. törvény a közalkalmazottak jogállásáról
45. § (1) Fegyelmi vétséget követ el a közalkalmazott, ha a közalkalmazotti jogviszonyból eredő lényeges kötelezettségét vétkesen megszegi.
(2) A fegyelmi vétséget elkövető közalkalmazottal szemben kiszabható fegyelmi büntetések:
a) megrovás;
46. § (8) Mellőzhető a fegyelmi eljárás lefolytatása - a (2) bekezdésben foglalt esetet kivéve -, ha a kötelezettségszegés csekély súlyú és a tényállás tisztázott. A közalkalmazottat ilyen esetben is meg kell hallgatni. Az ügy érdeméről a fegyelmi eljárás megindítója dönt és legfeljebb megrovás büntetés szabható ki.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai 

A panaszosok beadványukban általában kifogásolták a pedagógusok gyermekükkel szemben tanúsított elfogadhatatlan magatartását, és kiemelten is sérelmezték, hogy 2003. október 18-án gyermeküket az iskolai kulturális programból -előzetes tájékoztatásuk nélkül- az igazgatóhelyettes kizárta és embertelen hangnemben arra utasította, hogy azonnal hagyja el az iskolát, majd karjánál megfogta és kitessékelte az öltözőből. A gyermek hazaérkezése után édesanyjával visszament az iskolába, ekkor az igazgatóhelyettes mindkettőjükkel indulatosan közölte, hogy azért döntött a gyermek kizárásáról, mert ő nem teljesítette kötelezettségét. A jegyző -megkeresésemre adott tájékoztatása- szerint az igazgatóhelyettes a panaszban jelzett napon a panaszosok gyermekével valóban felindultan és durván beszélt, de tettleg nem bántalmazta. A jegyző megállapította azt is, hogy az igazgatóhelyettes több esetben súlyosan megsértette a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 10. § (2) bekezdésében foglaltakat, mely úgy rendelkezik, hogy a gyermek, illetve a tanuló személyiségét, emberi méltóságát és jogait tiszteletben kell tartani, és védelmet kell számára biztosítani fizikai és lelki erőszakkal szemben. A gyermek és a tanuló nem vethető alá testi fenyítésnek, kínzásnak, kegyetlen, embertelen megalázó büntetésnek vagy bánásmódnak.

Az iskola igazgatója a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 45.§ (1) bekezdése, valamint 45. § (2) a.) pontja alapján az igazgatóhelyettest megrovásban részesítette. Döntése előtt személyesen is meghallgatta a panaszosokat és gyermeküket.

A jegyző álláspontja szerint a Kjt. 46. § (8) bekezdésében foglaltak alapján az igazgatóhelyettes kötelezettségszegése csekély súlyú volt, a tényállás pedig kellően  tisztázódott. Ezért a fegyelmi eljárás lefolytatásának mellőzése is megalapozott. Az igazgató intézkedése -mely során helyettesét megrovásban részesítette- arányban állt az igazgatóhelyettesnek felróható vétkes magatartási jogkövetkezményével.

A jegyző álláspontját elfogadtam. Megállapítottam, hogy a panaszosok által sérelmezett általános iskola igazgatóhelyettese azzal, hogy gyermekükkel felindultan és durván beszélt az Alkotmány 54. § (1) bekezdésében foglalt emberi méltósághoz való joggal összefüggő visszásságot okozott. Tekintettel azonban arra, hogy az alkotmányos joggal összefüggésbe hozható visszásság miatt a jegyző közbenjárására az iskola igazgatója időközben -saját hatáskörben- munkáltatói intézkedést tett, vizsgálatomat országgyűlési biztosi intézkedés nélkül lezárom.

Budapest, 2004. június 3.
Takács Albert