Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 5562/2003. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Szántó Eszter

Az eljárás megindulása
A panaszos az Országgyűlési Biztos Hivatala Panaszirodáján szóban előterjesztett beadványában kérte az országgyűlési biztos segítségét. Előadta, hogy szomszédja magatartása miatt – aki úgy alakította ki a csatornahálózatát, hogy a panaszos telkére vezeti át az esővizet – több alkalommal fordult a kerületi önkormányzathoz és a rendőrkapitánysághoz segítségért, de véleménye szerint egyik hatóság „sem tesz semmit”.
Az ügyben az állampolgári jogok országgyűlési biztosa vizsgálatot indított.

A megállapított tényállás
A Budapesti XV. kerületi önkormányzat jegyzőjének tájékoztatása alapján a panaszos két alkalommal terjesztett elő birtokvédelmi kérelmet. Az első alkalom 2001-ben volt, ekkor két szomszédja magatartása miatt – a panaszos véleménye szerint szemetet szórtak és vizet, vizeletet öntöttek át a kertjébe - kért birtokvédelmet. A lefolytatott eljárás eredményeképpen a jegyző részben helyt adott a kérelemnek, és kötelezte a szomszédokat, hogy ne dobáljanak szemetet a panaszos ingatlanára. A határozat ellen egyik fél sem fordult keresettel a bírósághoz, ezért az 2001 májusában jogerőre emelkedett.
A panaszos ezt követően 2003. március 5-én terjesztett elő birtokvédelmi kérelmet, ekkor azonban már más szomszédjai magatartását sérelmezte. Vélemény szerint a szomszédos ingatlanon lévő fák, gazok tönkre teszik a két ingatlan közötti tűzfalat, azonban a szomszédokat hiába kérte a növényzet kivágására. Az eljárás megindulását követően 2003. április 1-jén a panaszos beadványát visszavonta, ezt követően a jegyző az eljárást megszüntette. 
A Budapesti XV. kerületi rendőrkapitányság vezetője úgy tájékoztatott, hogy a panaszos három esetben tett bejelentést a rendőrkapitányság ügyeletére. Először 2003. március 1-jén, amikor a szomszédjai magatartását sérelmezte, akik véleménye szerint az esővíz elvezetésére szolgáló csatornát úgy alakították ki, hogy a panaszos kertjében folyik át a víz. A kiérkező járőr a vitatkozó feleket felvilágosította, hogy vitás ügyükkel bírósághoz fordulhatnak.
2003. szeptember 28-án azért kérte a panaszos a rendőrkapitányság segítségét, mert szomszédja nem engedte a vízóra állását leolvasni. Mire a járőr kiérkezett a felek megoldották a problémát, ezért semmilyen intézkedés megtétele nem vált szükségessé.
Ezen kívül egy alkalommal – 2003. július 29-én – a panaszos családi veszekedést jelentett be. A kiérkező járőrt a panaszos sérülései ellátását követően úgy tájékoztatta, hogy a fiát – aki a sérüléseket okozta – nem kívánja feljelenteni.

Az ügy jogszabályi háttere
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
14. § (1) Az ügyfél az eljárás megindítására irányuló kérelmét a határozat jogerőre emelkedéséig visszavonhatja. Ilyenkor a közigazgatási szerv az eljárást megszünteti, kivéve, ha az eljárás hivatalból is megindítható, és a közigazgatási szerv az eljárást folytatja. Az eljárás megszüntetéséről a 13. § (2) bekezdése szerint értesítetteket az eljárás folytatásáról pedig az ügyfelet értesíteni kell.

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.

1994. évi XXXIV. Törvény a Rendőrségről
13. § (1) A rendőr jogkörében eljárva köteles intézkedni vagy intézkedést kezdeményezni, ha olyan tényt vagy körülményt észlel, illetőleg hoznak tudomására, amely rendőri beavatkozást igényel. Ez a kötelezettség a rendőrt halaszthatatlan esetben szolgálaton kívül is terheli, feltéve, hogy az intézkedés szükségességének időpontjában intézkedésre alkalmas állapotban van.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A vizsgálat megállapításai
A panaszos beadványában foglaltak, valamint a megkeresett hatóságok tájékoztatása és a megküldött iratanyag áttekintését követően az alábbi álláspontomat alakítottam ki.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény szerint az országgyűlési biztoshoz a jogerős határozat közlésétől számított egy éven belül lehet beadvánnyal fordulni (17. § (4) bekezdés). Ebből következően a 2001. májusában jogerőre emelkedett birtokvédelmi határozat és az azt megelőző eljárás vizsgálatára nem volt lehetőségem, hiszen a határozat jogerőssé válását követően a beadvány benyújtásáig két és fél év telt el.

A Budapesti XV. kerületi önkormányzat jegyzőjének 2003. évben indult birtokvédelmi eljárásával kapcsolatban megállapítom, hogy az megfelelt az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) szabályainak. Miután a panaszos a beadványát visszavonta a jegyző megszüntette az eljárást. Ez a lépés összhangban áll az Áe. azon szabályával, amely kimondja, hogy az „ügyfél az eljárás megindítására irányuló kérelmét a határozat jogerőre emelkedéséig visszavonhatja. Ilyenkor a közigazgatási szerv az eljárást megszünteti”. A jegyző eljárást megszüntető határozata tehát nem okozott alkotmányos joggal összefüggő visszásságot.

A Budapesti XV. kerületi rendőrkapitányság intézkedéseivel kapcsolatban úgyszintén megállapítom, hogy azok összhangban voltak a rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény rendelkezéseivel. A panaszos minden bejelentését követően a rendőrkapitányság járőrt küldött a panaszos házához, aki minden szükséges esetben tájékoztatta a feleket a rendelkezésre álló jogi lehetőségekről. Megállapítom, hogy a rendőrkapitányság eljárása sem okozott alkotmányos joggal összefüggő visszásságot. Vizsgálatomat ezért megszüntetem.

Budapest, 2004. március 17.

Lenkovics Barnabás