Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 5453/2003. számú ügyben

Előadó: dr. Budai Andrea
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában Budapest Főváros Főpolgármesteri Hivatal Fővárosi Illetékhivatala (a továbbiakban: illetékhivatal) és Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala (a továbbiakban: közigazgatási hivatal) illeték kedvezményre irányuló kérelme tárgyában folytatott eljárását és határozatait sérelmezte.
A panasszal kapcsolatban felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésben deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam.
A vizsgálatom során az illetékhivatal, valamint a közigazgatási hivatal vezetőjét vizsgálat lefolytatására kértem.

Érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.

Alkalmazott jogszabályok
1990. évi XCIII. törvény az illetékekről (a továbbiakban: Itv.)
26.§ (6) Az illetékkötelezettség keletkezésekor a 35. életévét be nem töltött fiatal első lakástulajdonának (tulajdoni hányadának) megszerzése esetén az egyébként fizetendő illeték 50%-ig terjedő, de legfeljebb 40 000 forint kedvezményre jogosult, ha az egész lakástulajdon forgalmi értéke a 8 millió forintot nem haladja meg. Ilyen forgalmi értékű lakás részaránytulajdonának megszerzése esetén a vagyonszerzőt a szerzett tulajdoni hányaddal arányos mértékű kedvezmény illeti meg. (9) A (6) bekezdés alkalmazásában első lakástulajdont szerzőnek az minősül, akinek nincs és nem is volt lakástulajdona, lakástulajdonban 50%-ot elérő tulajdoni hányada, lakástulajdonhoz kapcsolódó, az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett vagyoni értékű joga. A kedvezményre való jogosultság megállapításánál figyelmen kívül kell hagyni az özvegyi haszonélvezeti joggal terhelt, továbbá az olyan lakástulajdont, amelyet nagykorú vagyonszerző esetén a nagykorúság elérését megelőzően idegenítettek el. Nem minősül első lakástulajdont szerzőnek az, aki a (6) bekezdés szerinti kedvezményt az illetékkötelezettség keletkezését megelőzően igénybe vette. A feltételek fennállásáról a szerző félnek a vagyonszerzés illetékkiszabásra bejelentésekor írásban kell nyilatkoznia.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. (5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai
A panaszos 2001. június 8-án kelt adásvételi szerződéssel öröklakást vásárolt. A szerződést 2001. július 12-én nyújtották be a Fővárosi Kerületek Földhivatalához. Az illetékhivatal 2002. július 12-én kelt, 342813-01-2001. számú fizetési meghagyásával 286.000,-forint vagyonszerzési és ingatlan-nyilvántartási eljárási illeték megfizetésére kötelezte a panaszost.
Az illeték kiszabása azonban a törvényes harminc napos határidőn túl történt. Az illetékhivatal késedelmes eljárása visszásságot okozott a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével, ezen belül a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben.
Megállapítottam azt is, hogy a fizetési meghagyás kézhezvétele után a panaszos 2002. augusztus 12-én kelt beadványában az Itv. 26.§ (6) bekezdésében foglalt illetékkedvezmény iránt kérelmet terjesztett elő. Az illetékhivatal a kérelmet a 633347/2/2002. számú, 2003. május 23-án kelt határozatával elutasította. Ezen kérelem elbírálása ismét a törvényes határidőn túl történt, ami ugyancsak a fent említett alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot okozott.
A panaszos a 633347/2/2002. számú határozat ellen fellebbezést nyújtott be. A közigazgatási hivatal az elsőfokú határozatot a 05-974/03. számú határozatával helyben hagyta. A panaszos esetében az Itv.-nek a vagyonszerzés bejelentésekor, azaz 2001. július 12-én hatályos rendelkezéseit kellett alkalmazni. Az Itv. 26. § (6) bekezdése lehetővé tette, hogy az illetékkötelezettség keletkezésekor 35. életévét be nem töltött fiatal első lakástulajdonának megszerzése esetén illetékkedvezményben részesüljön. Az Itv. 26. § (9) bekezdésben foglalt feltételek fennállásáról a szerző félnek a vagyonszerzés illetékkiszabásra bejelentésekor írásban kell nyilatkoznia. A nyilatkozatot a tulajdonjog bejegyzésére irányuló kérelem benyújtásával egyidejűleg - vagyis a földhivatal előtti eljárás megindításakor - kell megtenni, nem a tulajdonjog bejegyzéséhez szükséges valamennyi irat benyújtásakor.
Megállapítottam, hogy a panaszos a jogszabály által meghatározott időben, vagyis az adásvételi szerződés földhivatalba való benyújtásakor, 2001. július 12-én nem tett nyilatkozatot illetékkedvezmény megadására.  Arra csak később, 2001. augusztus 7-én került sor. A határidő elmulasztása miatt a panaszos nem élt igazolási kérelemmel sem objektív határidőn belül. Ezért nem biztosították a kedvezményt a panaszos részére.
Megállapítottam, hogy az ügyben keletkezett, illetékkedvezményre vonatkozó panaszosi kérelemről szóló határozatok megfelelnek a jogszabálynak, alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem okoztak.
A vizsgálatom során megállapítottam végül, hogy a közigazgatási hivatal a 05-974/1/03. számú határozatában a nyilatkozat benyújtásának időpontját tévesen tüntette fel. 2003. december 9-én a közigazgatási hivatal ezt észlelte és kijavította a határozatot. Tekintettel arra, hogy az időpont elírása nem befolyásolta az érdemi döntést, az csupán formai hiba volt és azt a közigazgatási hivatal ki is javította, mellőztem az alkotmányos jogsérelem megállapítását.
Az illetékhivatal vezetője tájékoztatott továbbá arról, hogy a panaszos 2003. október 9-én méltányossági kérelmet nyújtott be az illetékhivatalhoz, melyben jövedelmi viszonyaira figyelemmel az illeték mérséklését és részletfizetési kedvezmény biztosítását kérte. Az illetékhivatal 2003. december 12-én kelt, 629444/3/2003. számú határozatával a kérelemnek helyt adva az illetéket 80.000,-forinttal mérsékelte és 12 havi részletfizetési kedvezményt biztosított a panaszos részére.
A vizsgálatom során megállapítottam, hogy a méltányossági kérelem elbírálása a törvényes harminc napos határidőn túl történt. Az elhúzódó eljárás - bár a panaszos kérelmének helyt adtak - közvetlenül veszélyeztette a jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményét.
Az illetékhivatal vezetője azonban vizsgálata során figyelmeztette a munkatársait a törvényes határidőn belüli munkavégzés garanciális jelentőségére, illetve annak maradéktalan betartására.
Tekintettel arra, hogy a panaszos illetékfizetési kötelezettsége végül méltányos módon, kérésének megfelelően zárult, továbbá, hogy az illetékhivatal vezetője saját hatáskörében intézkedett a határidők jövőbeni pontos betartására, vizsgálatomat országgyűlési biztosi intézkedés nélkül zártam le. 

Budapest, 2004. október 12.

Takács Albert sk.