Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének 
Jelentése
az OBH 5391/2003. számú ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna

Az eljárás megindítása

A panaszos az Országgyűlési Biztosok Hivatal Panaszirodáján előadta, hogy 2001 novembere óta cselekvőképességet korlátozó gondnokság alatt álló édesanyja gondnoka. A gondnokoltat unokája gondozza Miskolcon, aki a panaszost nem engedi be a lakásába, nem adja át azokat az okmányokat, amelyekre a gondnoknak szüksége lenne ahhoz, hogy az éves számadást be tudja nyújtani. A panaszos elmondása szerint a gyámhivatalnál többször jelezte, hogy szeretné édesanyját saját, budapesti otthonában gondozni, és azt is, hogy az éves számadást okmányok hiányában nem tudja benyújtani, de segítséget nem kapott.
 
A beadvány alkotmányos jogokkal összefüggő sérelemre utalt, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam. Az eljárásra illetékes Szikszó Város Gyámhivatalának (a továbbiakban: gyámhivatal) vezetőjétől tájékoztatást és az ügyben rendelkezésére álló dokumentumok másolatát kértem. 

A megállapított tényállás

A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság 4.Pf.21.219./2001/2. számú, 2001. március 19- én kelt jogerős ítéletével a panaszos édesanyját, L. D-nét cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezte. 

A gyámhivatal Gyü 428/2001. számú, 2001. november 26-án kelt határozatával a panaszost rendelte édesanyja gondnokául. A határozat tartalmazta azt, hogy a gondnokolt lakóhelye szerint illetékes krasznokvajdai önkormányzat jegyzője a gondnokolt vagyonát 8 napon belül – a gondnok értesítése mellett – leltározza, a leltár 1-1 példányát a gyámhivatalnak, illetve a gondnoknak küldje meg. A korlátozottan cselekvőképes gondnokolt nyugdíja felvételére jogosult volt.

L. D-né gondnokság alá helyezését követően veje krasznokvajdai lakásában élt. A település körjegyzője 2002. január 14-én arról tájékoztatta a gyámhivatalt, hogy L. D-né veje a panaszost, személyes okok miatt évek óta nem engedi be a lakásába, így a gondnok a leltározáson nem vehetett részt. A jegyző válaszlevele nem tartalmazott ingóleltárt, leveléhez azonban mellékelte L. D-né novajidrányi ingatlanának adó-és értékbizonyítványát. A gondnok a gondnokolt vagyonát nem vette át leltár alapján.

A gondnok február 7-én tájékoztatta arról a gyámhivatalt, hogy leltárt készített a gondokolt vagyonáról, melyben feltüntette L. D-né nyugdíjának összegét, közölte, hogy két betétkönyve, továbbá 183 ezer forint értékű kárpótlási jegye van, leltározta ingó vagyonát is. A gondnok a gyámhivatal vezetőjétől tájékoztatást kért arról, hogy valaki megfellebbezte-e a gondnokkirendelő határozatot. A gondnok a választ csak július 4-én kapta meg. Ebben a levélben tájékoztatta a gyámhivatal a gondnokot arról, hogy édesanyja a jövőben szeretne vele élni. A gondnokolt vagyonáról és állapotáról szóló „beszámolót” ebben a levélben fogadta el a hatóság.
L. D-né június 18-án jegyzőkönyvbe mondta, hogy szeretné fiát meglátogatni Budapesten.

Június 20-án a gyámhivatal az encsi földhivataltól a gondnokolt ingatlanairól tulajdoni lap másolatot kért, azokat a földhivatal június 27-én megküldte. Egy június 20-án kelt előadói feljegyzés szerint az OTP Rt. ügyintézője részletes adatok hiányában nem tudott tájékoztatást adni L. D-né betétkönyveiről, ennek hiányában nem lehetett a gondnokolt részére gyámi fenntartásos betétkönyvet nyitni. 

2003. július 3-án L. D-né unokája tájékoztatta a gyámhivatalt arról, hogy a gondnokolt tulajdonában van 183 ezer forint értékű kárpótlási jegy, annak részvényekbe való átváltásáról a gondnoknak kellene gondoskodnia. A gondnokolt unokája azt is közölte, hogy a gondnokkal – aki a nagybátyja – nincsen jó viszonyban. 

Július 16-án a gyámhivatal írásban felkérte arra a gondnokot, hogy gondoskodjon a gondnokolt kárpótlási jegyeinek részvényekre való átváltásáról. Az ügyintéző egyúttal felszólította a gondnokot, ”hogy L. D-né gondnokoltja vagyonáról, jövedelméről, bevételeiről, kiadásairól kötelező számadását 15 napon belül tegye meg.” 

Július 17-én kelt válaszlevelében a gondnok „Számadás 2002-es évről” megnevezéssel a gyámhivatalhoz írt levelében arról számolt be, hogy az édesanyját gondozó család birtokában vannak édesanyja betétkönyvei, okmányai, kárpótlási jegye, továbbá azt sem tudja mennyi  nyugdíjat kap gondnokoltja, ezért nem tud  a vagyonról elszámolni.

Július 24-én a gondnokolt unokája jelezte, hogy jónak tartaná, ha a panaszos helyett ő lenne nagyanyja gondnoka.

A gondnok július 30-án a gyámhivatalnál jelezte, hogy szeretné édesanyját magához venni, kérte, hogy erről a gondnokoltat nyilatkoztassák. Semmiképpen sem akarta, hogy a gondnokolt az unokájánál maradjon. Abban az esetben, ha édesanyja nem akarna Budapestre költözni, hivatásos gondnok kirendelését kérte. 

A gondnokolt augusztus 1-jén úgy nyilatkozott, hogy elmenne fiához Budapestre, de ha ott nem érezné jól magát, akkor visszamenne Krasznokvajdára.

A gondnok augusztus 10-én arra kérte a gyámhivatalt, hogy vizsgáltassa felül édesanyja egészségi állapotát.

A gyámhivatal a gondnokot augusztus 27-én ismételten számadásra szólította fel, közölték, ha a gondnok továbbra is úgy ítéli meg, hogy gondnokoltja szellemi állapota rosszabbodott, akkor végeztesse el pszichiátriai vizsgálatát. A gondnok válaszlevelében közölte, hogy az édesanyját gondozó rokonok a lakásba nem engedik be, ezért nem tudja vizsgálatra vinni gondnokoltját. A gondnoknak szakápolói végzettsége van, szívesen vállalná édesanyja gondozását.

Szeptember 8-án a gyámhivatal a miskolci társhatóságot felkérte arra, hogy a gondnokolt unokájánál készítsen környezettanulmányt, ezt követően pedig arra, hogy vegyenek fel jegyzőkönyvet a gondnokolttal azzal kapcsolatban, hogy mennyi időt kíván unokájánál tölteni, tud-e kapcsolatot tartani gondnokával, elégedett-e a tevékenységével. A kért környezettanulmányt a miskolci társhatóság október 21-én megküldte a gyámhivatalnak.

A gondnokolt unokája és felesége november 18-án idézés nélkül megjelentek a gyámhivatalnál, ahol jegyzőkönyvbe mondták, hogy L. D-né nyugdíját feléli, két betétkönyvében kb. másfél millió forint van, ezt az idős asszony mindig magánál tarja, továbbá van még 183 ezer forint értékű kárpótlási jegye. Az unoka ismét úgy nyilatkozott, hogy vállalná nagyanyja felett a gondnokságot. Az ügyintéző felhívta a megjelentek figyelmét arra, ahhoz, hogy a gyámhivatal a cselekvőképességet korlátozó gondnokság cselekvőképességet kizáró gondnoksággá változtatását kezdeményezze szükséges pszichiátriai szakértői vélemény beszerzése. A gondozók tájékoztatták az ügyintézőt arról, hogy a gondnokolt fizikai állapota miatt nem alkalmas arra, hogy pszichiátriai vizsgálaton vegyen részt. Ezt a jegyzőkönyvet az ügyintéző megküldte a panaszosnak, egyúttal kérte, nyilatkozzon arról, hogy a jövőben vállalja-e a gondnoki tisztet. 

A gyámhivatal Gyü. 294/2003. számú, november 17-én kelt határozatával elfogadta a gondnok 2002. évre benyújtott rendes évi számadását. A gyámhivatal vezetőjének tájékoztatása szerint: ”2003. november 17-én megjelent a gondnokolt gondozója, nyilatkozta, hogy a vagyontárgyai a néninek megvannak, ezért a gyámhivatal még aznap elfogadta a gondnok 2002. évi számadását.” 

November 27-én a gondnokolt úgy nyilatkozott, hogy továbbra is unokájánál akar maradni. 

Az ügy jogszabályi háttere

A Magyar Köztársaság Alkotmánya

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről

19/A. § (2) A gondnok kirendelésénél az arra alkalmas személyek közül a szülőket, illetve a szülők által - a haláluk esetére - közokiratban vagy végrendeletben megnevezett személyt, ilyenek hiányában más hozzátartozókat - akik szükség esetén a személyes gondoskodást is el tudják látni - előnyben kell részesíteni.
20/A. § A gondnok tevékenységét a gyámhatóság felügyeli. A gondnok a működéséről, illetve a gondnokolt állapotáról a gyámhatóság felhívására bármikor, egyébként pedig évente köteles beszámolni a gyámhatóságnak.
20/B. § A gondnok köteles a gyámhatóság felhívására beszolgáltatni a gondnokolt pénzét, értékpapírjait, valamint értéktárgyait, ha azokat - figyelemmel a 20/C. §-ban foglaltakra is - a rendes vagyonkezelés szabályai szerint folyó kiadásokra készen tartani nem kell. A gyámhatósághoz beszolgáltatott vagyonnal való rendelkezéshez a gyámhatóság jóváhagyása szükséges.
20/C. § A gondnok vagyonkezelésének a gondnokolt jólétét kell szolgálnia. A gondnok köteles a gondnokolt személyes kívánságait meghallgatni, és a vagyon állagától függően a jogos igényeket lehetőség szerint teljesíteni.
20/D. § (1) A gondnok a vagyon kezeléséről - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - évente köteles számadást adni a gyámhatóságnak. Ha a gondnok a gondnokolt közeli hozzátartozója és a gondnokolt vagyoni viszonyai rendes számadást nem tesznek szükségessé, a gyámhatóság egyszerűsített számadást is engedélyezhet.
(2) A hivatásos gondnok kivételével a gondnok nem köteles éves számadásra, ha a gondnokoltnak nincsen vagyona és a munkaviszonyból származó jövedelmének, nyugdíjának, egyéb járadékának havi összege nem haladja meg a külön jogszabályban meghatározott mértéket.
149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Hatályos: 2001.01. 01.-12. 31.)
131. § (2) A gondnok kirendelése előtt a gyámhivatal vizsgálja: a) a gondnokrendelés okát (Ptk. 10. §, 12-21. §, 224-225. §),b) van-e olyan házastárs, szülő, rokon vagy hozzátartozó, akit gondnokul ki lehet rendelni [Ptk. 11. § (2) bek. 40. §], c) van-e vagyona a gondnokrendeléssel érintett személynek.
142. § (1) A gyámot, illetőleg a gondnokot a gyámhivatal kivételesen felmentheti, ha a gyám vagy gondnok működése ellen kifogás nem merül fel, azonban más személy kirendelése a gyámolt vagy gondnokolt érdekeit tekintve kedvezőbb.
146. § (1) A szülő vagyonkezelői jogát korlátozó - a Csjt. 80. §-ának (1) bekezdésében és a 82. §-ának (2) bekezdésében, valamint e rendelet 25. §-ában meghatározott - rendelkezéseket a gyám, hivatásos gyám (a továbbiakban: gyám) az ideiglenes gondnok, gondnok, vagyonkezelő eseti gondnok, zárgondnok (a továbbiakban: gondnok) tekintetében is alkalmazni kell.
(2) A gyermek, illetőleg a gondnokság alatt álló vagyonát a gyám és a gondnok leltárral veszi át. A leltárt a hagyatéki leltározásra vonatkozó rendelkezések szerint kell elkészíteni.
147. § (1) Ha a törvényes képviselő a Csjt. 82. §-ának (2) bekezdése alapján a gyermek, illetve a gondnokság alá helyezett pénzét és értéktárgyait köteles a gyámhivatalnak beszolgáltatni a) a pénzt - a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel - a gyámhivatal székhelye szerint illetékes hitelintézetnél nyitott gyámhatósági fenntartásos betétben, forint folyószámlán vagy devizaszámlán (a továbbiakban együtt: betét),
(2) A hitelintézet a betétet elkülönítetten kezeli.
148. § (1) A hitelintézet a gyermek, illetőleg a gondnokolt betétjébe történő befizetést igazoló okmányt a törvényes képviselőnek kiadja, vagy kérelmére letétként kezeli. A hitelintézet a betétben elhelyezett összegről és az elhelyezés időpontjáról a gyámhivatalt a jogosult nevének, lakcímének és a betét számának közlésével értesíti.
158. § (1) A gyám és a gondnok az előző évről szóló rendszeres számadást minden év február hó 15. napjáig köteles a gyámhivatalhoz benyújtani. A rendszeres számadásban a bevételeket és a kiadásokat külön-külön tételesen fel kell sorolni, csatolva - a számadásban feltüntetett tételek sorrendje szerint - a bevételeket és a kiadásokat igazoló iratokat. Okmányok nélkül fogadhatók el az élelmezési és a háztartással kapcsolatos egyéb költségek.
(2) A rendszeres számadásban a bevételeket és a kiadásokat nem kell tételesen feltüntetni, és az igazoló iratokat sem kell csatolni (egyszerűsített számadás), ha a) a rendszeres jövedelem éves összege a mindenkori öregségi nyugdíjminimum hússzorosát nem haladja meg,
161. § (1) A számadás elbírálása során a gyámhivatal a) a benyújtott iratok alapján megvizsgálja a számadás helyességét, elbírálja a kiadások szükségességét, értékeli a gazdálkodás során tanúsított gondosságot, b) indokolt esetben beszerzi a korlátozottan cselekvőképes személy és - ha nem ő a vagyon kezelője - a törvényes képviselő, a hozzátartozók, valamint a bentlakásos szociális intézmény vezetőjének a számadásra vonatkozó észrevételeit. Az észrevételeket a gyámhivatal felhívásától számított 15 napon belül lehet megtenni.
(2) Ha a számadás helyes, a gyámhivatal azt elfogadja, és végszámadás esetén a számadásra kötelezettet a vagyonkezelés alól felmenti. Rendelkezni kell egyúttal a maradványösszeg felhasználásáról, illetőleg annak betétben történő elhelyezéséről is.
149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Hatályos: 2002. 01. 01.- 12. 31.)
158. § (1) A gyám és a gondnok a (3) bekezdésben foglalt kivétellel - az előző évre vonatkozó rendszeres számadását minden év február hó 15. napjáig köteles a gyámhivatalhoz benyújtani (rendszeres számadás).
(3) Ha a gondnok a gondnokolt közeli hozzátartozója, a rendszeres számadásban a bevételeket és a kiadásokat nem kell tételesen feltüntetni és az igazoló iratokat sem kell csatolni (egyszerűsített számadás), ha a) a rendszeres jövedelem éves összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének húszszorosát, vagy (4) A hivatásos gondnok kivételével a gondnok nem köteles éves számadásra, ha a gondnokoltnak nincsen vagyona és munkaviszonyból származó jövedelmének, nyugdíjának és egyéb járadékának (bevételeinek) havi összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének háromszorosát.

149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Hatályos: 2003. 02. 15-től)
133. § (1) A gondnok kirendelése előtt a gyámhivatal beszerzi a gondnokrendelés okául szolgáló bizonyítékokat, így különösen a) a bírósági határozatot, b) a pszichiátriai szakvéleményt, c) az ügyfél ismeretlen helyen való távollétét igazoló iratot, d) a különös szakértelem szükségességét megalapozó iratokat, e) a fogamzás feltételezett időpontjára vonatkozó orvosi igazolást, f) a vagyonleltárt.
134/A. § (1) A gondnokrendelő határozat rendelkező része a 14. §-ban foglaltakon túl tartalmazza g) az ingó és ingatlan vagyon gondnok kezelésébe adását a vagyonleltár alapján.

1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról
Csjt. 82. § (2) A szülők a gyermek pénzét és értéktárgyait, amennyiben azokat a rendes vagyonkezelés szabályai szerint folyó kiadásokra vagy egyéb okból készen tartani nem kell, kötelesek a gyámhatósághoz beszolgáltatni. Ilyen értékekről a szülők a gyámhatóság jóváhagyása nélkül nem rendelkezhetnek.
6/1958. (VII. 4.) IM rendelet a hagyatéki eljárásról
2. § (1) Belföldi hagyaték leltározása iránt a meghalt személy utolsó belföldi lakóhelye, ha pedig belföldön lakóhelye nem volt, vagy az nem állapítható meg, a hagyatéki vagyon fekvésének helye szerint illetékes jegyző intézkedik.
3. § (1) A leltározást - mint leltárelőadó - a jegyző által megbízott előadó végzi.
4. § (1) Magyar állampolgár után belföldön maradt ingatlan vagyont leltározni kell.
(2) A belföldön maradt ingóságokat csak akkor kell leltározni, ha azok értéke a háromszázezer forintot meghaladja, és a) a hagyatékban szülői felügyelet alatt nem álló kiskorú, cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezett vagy ismeretlen helyen távollevő személy érdekelt, és ezek a körülmények a halottvizsgálati bizonyítványból megállapíthatók, vagy b) nincs ismert örökös, vagy d) a leltározást az örökösként érdekelt személy, a végrendeleti végrehajtó, a hagyatéki hitelező vagy a gyámhatóság kéri, továbbá, ha a bejelentett hagyatéki teher várhatóan meghaladja a hagyatéki vagyon értékét.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.

A vizsgálat megállapításai
A gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet (Gyer.) előírása szerint a gondnok kirendelése előtt a gyámhivatalnak vizsgálnia kellett volna, hogy a gondnokkirendeléssel érdekelt személynek van-e vagyona. A rendelkezésemre álló dokumentumok szerint ez nem történt meg. A gondnokkirendelő határozatban a gyámhivatal felszólította a gondnokolt lakóhelye szerinti illetékes jegyzőt a vagyon leltározására. Ez a hagyatéki eljárásról szóló 6/1958. (VII. 4.) IM rendelet (He.) vonatkozó szabályozása szerint a jegyző által megbízott leltárelőadó – és nem a kirendelt gondnok – feladata. 
A jegyző gyámhivatalnak küldött válaszleveléből nem derült ki, hogy a gondnokoltnak van-e a He. előírása szerint 300 ezer forintot meghaladó ingóvagyona. Ha az ingóvagyon összege nem érte volna el a 300 ezer forintot, akkor ezt is közölni kellett volna a gyámhivatallal, mert a gondnok csak arról a vagyonról köteles számot adni, amelyet a gyámhivatal a kezelésébe ad. A panaszos viszont nem vette át a gondnokolt vagyonát leltár alapján. A gondnok kirendelés idején már hatályos Ptk. módosítás szerint gyámhivatalnak lehetősége lett volna arra, hogy a gondnokot felhívja a gondnokolt pénzének, értékpapírjainak, valamint értéktárgyainak a beszolgáltatására. A gyámhivatalnak az így beszolgáltatott összegeket gyámi fenntartásos betétkönyvben kellett volna elhelyeznie. A gyámi fenntartásos betétkönyvvel való bármilyen rendelkezéshez a gyámhivatal hozzájárulása szükséges.
Megállapítom, azzal, hogy a gyámhivatal a gondnokolt vagyonát nem adta a gondnok kezelésébe, továbbá nem gondoskodott arról, hogy a gondnokolt készpénzvagyona gyámi fenntartásos betétkönyvbe kerüljön, a tulajdonhoz való jog sérelmének közvetlen veszélyét keletkeztette. 
A gondnokolt ingatlanára a gondnokság alá helyezés tényét – a bíróság megkeresése alapján – az encsi földhivatal bejegyezte, ezért az ingatlant átruházni, vagy bármely módón megterhelni csak gyámhatósági jóváhagyással lehetett volna.
A 2001. november 1-jétől hatályos Ptk. módosítása szerint a hivatásos gondnok kivételével a gondnok nem köteles éves számadásra, ha a gondnokoltnak nincsen vagyona és a munkaviszonyból származó jövedelmének, nyugdíjának, egyéb járadékának havi összege nem haladja meg a külön jogszabályban meghatározott mértéket (az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének húszszorosát). A gyámhivatal valójában azt sem vizsgálta, hogy mennyi a gondnokolt havi nyugdíja, továbbá az encsi földhivataltól csak a gondnokkirendelés után több mint félévvel – 2002. júniusában – kért tulajdoni lap másolatot, ekkor kísérelt meg tájékozódni az OTP-nél a gondnokolt betétkönyveiről, valójában nem tudta mi alapján felszólítani a gondnokot az éves rendes számadás benyújtására. 

Azzal, hogy a gondnok 2002. február 7-én kelt levelére, amelyben arról érdeklődött, hogy megfellebbezte-e valaki a gondnokkirendelő határozatot, illetőleg „beszámolt” a gondnokolt vagyoni helyzetéről a gyámhivatal csak hónapok múlva válaszolt, illetve levélben – és nem határozatban – fogadta el a gondnok „éves számadását” a jogállamiságból eredő jogbiztonsággal, ezen belül a tisztességes eljárással összefüggő visszásságot okozott. 

A gyámhivatal a 2002. évről szóló számadásra a gondnokot 2003 júliusában – azt követően szólította fel, hogy a gondnokolt unokája jelezte, a 183 ezer forint értékű kárpótlási jegy átváltásáról a gondnoknak kellene gondoskodnia. A gondnok a felszólítást követően azonnal jelezte, hogy vagyonkezelői tevékenységéről – tekintettel arra, hogy a szükséges okmányok nincsenek a birtokában – nem tud elszámolni. A gondnok tájékoztatatása ellenére a gyámhivatal augusztus 27-én ismét számadásra szólította fel őt, aminek természetesen továbbra sem tudott eleget tenni. A gondnok be nem nyújtott számadását a gyámhivatal Gyü. 294//2003. számú, november 17-én kelt határozatával – a gondnokolt gondozójának jegyzőkönyvi nyilatkozata alapján – fogadta el. Eljárásával a gyámhivatal a jogállamiságból eredő jogbiztonsággal összefüggésben visszásságot okozott, továbbá a tulajdonjoghoz fűződő jog sérelmének közvetlen veszélyét keletkeztette.

A jogsértések és az alkotmányos joggal összefüggő visszásságok elkerülése érdekében az Obtv. 21. § (1) bekezdésben kapott felhatalmazásom alapján Szikszó Város Gyámhivatalának vezetőjénél kezdeményezem:
 
1) A jövőben fokozottan ügyeljen a Gyer. hatályos előírásainak betartására.

2) A gondnok (nem a gondnokoltat gondozó személy) írásban benyújtott számadásáról – az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvényben előírt határidőben – határozati formában döntsön.
 
Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján Borsod-Abaúj-Zemplén Megye Közigazgatási Hivatal Gyámhivatala vezetőjének ajánlom: 

1) Szikszó Város Gyámhivatala munkájának irányítása és felügyelete során fordítson kiemelt figyelmet annak ellenőrzésére, hogy a gyámhivatal vezetője és munkatársai munkájuk során a hatályos jogszabályoknak megfelelően járjanak el.

Budapest, 2004. január 19.

										Takács Albert