Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 5115/2003. sz. ügyben

Előadó: dr. Kántor Ferenc
Az eljárás megindulása
Nevének elhallgatását kérő panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyetteséhez intézett beadványában sérelmezte, hogy a „nem hegyközségi tag vevő”, a pécsi 51035/5-ös helyrajzi számú 1986 óta építési övezetbe sorolt építési telek tulajdonosával kötött adásvételi szerződés alapján a beépítetlen földrészlet tulajdonjogát nem tudta megszerezni, mert az említett belterületi ingatlant 1995-ben „szőlő termőhelyi kataszterbe” sorolták, mely szőlő termőhelyi kataszterbe sorolt építési telek elidegenítése esetén a szomszédos hegyközségi tagot elővásárlási jog illeti meg, továbbá hogy a telket e kataszterből a szerződés megkötését követően történt többszöri kérése ellenére sem törölték. Panaszos állítása szerint nemcsak egyedi esetről van szó, mert mint beadványban írja: „Pécs város lakóövezetei (Ürögi városrész, Patacsi városrész) a jogszabályi rendelkezések ellenére 1995-ben, 1997-ben pótfelvételi eljárással kerültek be termőhelyi besorolásra. … Később a hegyközségek megalakulása után a Pécsi Hegyközség ismételten újabb lakóövezeti ingatlanokat vont termőhelyi kataszterbe. A módosító határozatokat az érintett ingatlanok tulajdonosaival nem közölték, így nem tudtak élni jogorvoslati jogukkal. … A besorolásról sem előzetesen, sem utólagosan a városrészek ingatlanainak tulajdonosait nem értesítették, arról csak a hegyközség tagjai szereztek tudomást, akik a hegyközségekről szóló 1994. évi CII. tv. 30. § (2) bekezdésében biztosított elővásárlási jogára hivatkozással a belterületi építési telkekre és családi házakra is jogot formálnak.”
Mivel a panaszbeadvány és a hozzácsatolt mellékletek áttanulmányozása alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog [Alk. 2. § (1) bek.], a tulajdonhoz való jog [Alk. 13. § (1) bek.], továbbá a jogorvoslathoz való jog [Alk. 57. § (5) bek.] megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el. Az ügy tisztázása, illetve iratok, adatok rendelkezésemre bocsátása acéljából megkerestem a Pécsi Körzeti Földhivatalt, a Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzatának Műszaki Osztályát, valamint a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium (FVM) Baranya Megyei FM Hivatalát is. 

A megállapított tényállás
A Pécsi Körzeti Földhivatal 4504/2002-es számú, és Pécsen 2002. december 11. napján kelt határozatának rendelkező részében egyebek mellett olvasható: „A pécsi 51035/5-ös helyrajzi számú 1215 m2 nagyságú, K.Mné N.M., Vné K.Á., és K.A. pécsi lakosok tulajdonaként felvett belterületi beépített ingatlanra a tulajdonjogot vétel jogcímén B.K. ... javára bejegyeztem. … Ezzel egyidejűleg B.G. … tulajdonjog bejegyzése iránti kérelmét elutasítottam.”
A határozat indokolásában az is rögzítésre került, hogy „2002. április 8-án B.G. - 38773/2002-es számon iktatott - tulajdonjog bejegyzési kérelmet nyújtott be a földhivatalhoz, a pécsi 51035/5-ös helyrajzi számú ingatlanra vonatkozóan. A bejegyzés alapjául csatolta a Pécsett, 2002. március 8-án kelt adásvételi szerződést, és a bejegyzett ingatlan-nyilvántartási jogosultak nyilatkozatát, amelyben a tulajdonjog bejegyzéséhez engedélyt adtak. 2002. május 28-án B.K. … jogi képviselője útján csatolta a Pécs-Vidéke Hegyközség II.24/2002. szám alatti igazolását, melyben a hegybíró bejelentette, hogy az adásvétel tárgyát képező ingatlan tekintetében B.K.  hegyközségi tag elővásárlási jogával élni kíván. … A terület szervesen kapcsolódik az 51041-es hrsz-ú B.K. tulajdonát képező ingatlanhoz. Ezeken a területeken hagyományosan szőlőtermesztés folyik, ami indokolja a szőlőművelés fenntartását. Egyben igazolta B.K. hegyközségi tagságát. … Nevezett hegyközségi tag közvetlen szomszédja a fenti ingatlannak, így a CII/1994. évi hegyközségi törvény 30. § (2) bek. alapján elővásárlási jog illeti meg. 2002. június 5-én B.K. benyújtotta a földhivatalhoz a 2002. június 3-án kelt, ügyvéd által ellenjegyzett elővásárlási jog gyakorlására vonatkozó jognyilatkozatát. Továbbá csatolta annak tértivevényes igazolását, hogy a bejegyzett ingatlan-nyilvántartási jogosultakkal írásban közölte, hogy elővásárlási jogával élni kíván, és a 2002. március 8-án kelt adásvételi szerződésben megjelölt vételárat megfizeti. … B.K. jogi képviselője csatolta a Pécsi Városi Bíróság 2.Pk.54.963/2002/5-ös számú végzését. A végzés szerint a 3.000.000 Ft vételárat a Baranya Megyei Bíróság Gazdasági Hivatala 2002. augusztus 29-én … letétként elfogadta. Megállapítottam, hogy a CII/1994. évi hegyközségi törvény 30. § (2) bek. alapján B.K.-nak, mint hegyközségi tagnak a törvény által biztosított elővásárlási joga van az ingatlanra. … Továbbá, hogy a 51035/5-ös helyrajzi számú beépítetlen terület ingatlan I. osztályú  szőlő termőhelyi kateszterbe sorolt terület. Az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett tulajdonosok és B.G. között 2002. március 8-án kelt adásvételi szerződésben foglaltaknak - a vételár letétbe helyezésével - és az ajánlat elfogadásával az elővásárlásra jogosult eleget tett. Ezért a tulajdonjogot a rendelkező részben foglaltak szerint az elővásárlásra jogosult B.K. javára bejegyeztem, míg B.G. tulajdonjog bejegyzési kérelmét elutasítottam.”
A Pécsi Körzeti Földhivatal 4504/2002-es számú határozatát felülvizsgáló Baranya Megyei Földhivatal 30.013-4/2003-as számú határozatának indoklásában olvasható: „Az FVM Baranya Megyei Földművelésügyi Hivatal a Pécsett, 2002. július 2-án kelt, 836-2/2002. számú levelében szintén arról tájékoztatta hivatalosan a földhivatalt, hogy a pécsi 51035/5 helyrajzi számú beépítetlen terület a pécsi 50. számú felvételi kódon nyilvántartott, I. osztályú szőlő termőhelyi kataszterbe sorolt terület. Levelükhöz csatolták a kataszteri térképkivonatot is.  Ugyanakkor az FVM Baranya Megyei Földművelésügyi Hivatala 831/2002. számon dr. M. K. ügyvéd részére arra vonatkozó állásfoglalást adott ki, hogy a tárgyi ingatlan belterület, így nem tartozik a Htv. 30. § (2) bekezdésének hatálya alá, mely szerint a hegyközségi tagot elővásárlási, valamint előhaszonbérleti jog illeti meg a szomszédos, a szőlő termőhelyi kataszterében nyilvántartott földrészletre.”
Az eladók jogi képviselőjét - kérésére - a Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzatának polgármestere a 2002. szeptember 30. napján kelt 8-1640/2002-es ügyiratszámú és a Pécs, Mária dűlő 51035/5-ös helyrajzi számú ingatlanra vonatkozó előírásokról a következőképpen tájékoztatta: „Megkeresésére igazolom, hogy hatályos városrendezési tervünk szerint a Mária dűlő 51035/5 hrsz-ú ingatlan lakóterületen fekszik. Besorolása az OÉSZ szerinti IV. lakóövezeti építési telek. Az ingatlan építési övezetbe sorolását az 1986-ban elfogadott Általános Rendezési Terv már tartalmazta. Az 1994. évi 60. számú rendelet az ÁRT aktualizálásáról és karbantartásáról ezt a besorolást fenntartotta, majd az 1996. évi 24. számú rendelet a Magyarürögi-völgy részletes rendezési terve jóváhagyásáról az előzőekkel összhangban rendelkezett, és az építés-telekalakítás követelményeit részletesen meghatározta.
A városrendezési tervek szabályszerű véleményezési eljárást követően kerültek elfogadásra. Az államigazgatási, érdekképviseleti szervek, valamint az érintettek véleményezési lehetősége biztosított volt. A hegyközségi érdekeket, szempontokat ezen eljárásokban senki sem képviselte.”
A Pécsi Városi Bíróság a 14.P.20.657/2003/10-es számú, 2003. augusztus 28. napján kelt végzésében elrendelte a keresetlevél áttételét a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszterhez - mely kereseti kérelem arra irányult, hogy a bíróság a szőlő termőhelyi kataszter nyilvántartó térkép módosításának azonnali kezdeményezésére kötelezze a hegybírót - arra hivatkozással, hogy az  „… nyilvánvalóan nem olyan megállapításra vagy marasztalásra irányuló kereseti kérelem (Pp. 122-123. §), mely a beadványban írt visszásságok, sérelmek miatt bírósági hatáskörbe tartozna. … Ha a hegyközség működésének törvényessége másképp nem állítható helyre, a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter keresettel fordulhat a bírósághoz. (Htv. 57. § (2)-(3) és (4) bek.)”
A Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Termelési Ágazatok Főosztályának vezetőjét - a Minisztérium Jogtanácsosi és Törvényességi Felügyeleti Főosztályának vezetője a 28528/3/2003-as számú, és 2003. szeptember 29-én kelt átiratában - arról tájékoztatta, hogy: „Mellékelten illetékes ügyintézés céljából megküldöm dr. N.K. ügyvéd miniszter úrhoz intézett felügyeleti intézkedést kérő levelének másolatát.” A beadványost pedig a 28528/6/2003-as számú, és 2003. november 24-én kelt levelében egyebek mellett arról értesítette, hogy: „A szőlő termőhelyi kataszter kiegészítésére, illetve módosítására hatáskörrel rendelkező Termelési Ágazatok Főosztálya beadványával kapcsolatban minden részletre kiterjedő vizsgálatot folytatott le. … a Termelési Ágazatok Főosztálya utasította az FVM Kecskeméti Szőlészeti és Borászati Kutatóintézetét a kifogásolt 24691/6/1995-ös számú intézkedéssel érintett területek újrafelvételezése érdekében.”
A FVM Termelési Ágazatok Főosztálya a 25957/3/2003-as számú, és 2003. november 12-én kelt levelében a beadványos dr. N.K. ügyvédet többek közt arról értesítette, hogy: „…intézkedtem a sérelmezett 24691/6/1995-ös számú levélben és annak mellékleteiben foglalt területek újrafelvételezésének ügyében …” Ugyanennek a főosztálynak a vezetője ugyane beadványost a 12456/2004-es számú, és 2004. február 24-én kelt levelében arról is tájékoztatta, hogy: „Az ön által - 2003. szeptember 9-én kelt levelében - kért vizsgálat alapján megállapítottam, hogy a sérelmezett 24691/6/1995. számú Mezőgazdasági és Halászati Főosztály által kiadott levél a szőlő termőhelyi kataszterről nem felelt meg a 40/1977 (XI.29.) MÉM rendelet 2. § (5) bekezdésében előírt határozati formának. A 24691/6/1995 számú levél tartalmát az érintettekkel nem közölték, ezért jogorvoslati lehetőségükkel nem élhettek.
A Minisztérium felkérte a Kutatóintézetet, hogy a 24691/6/1995 nyilvántartásban foglalt területeket ismét mérje fel, de felmérése során legyen tekintettel az adott területeken az ingatlanok jelenlegi hasznosítására is. A Kutatóintézet javaslata alapján a Minisztérium 26347/2003 számú határozata alapján a 51035/5-ös hrsz-ú ingatlan nem része a szőlő termőhelyi kataszterének. A határozat ellen fellebbezést terjesztettek elő, melyet a minisztérium jelenleg vizsgál.”
Az FVM Szőlészeti és Borászati Kutatóintézete (Kecskemét) igazgatójának az FVM Jogtanácsosi és Törvényességi Főosztálya helyettes vezetőjéhez címzett, 2003. július 15-én kelt 25/171/2003-as iktatószámú levelében az is rögzítésre került, hogy „A kérdéses terület termőhelyi kateszteri felvételezése … a Dunántúli Szőlészeti és Borászati Kutatóintézet írásos megkeresése alapján történt. A Pécs 51035/5-ös helyrajzi számú terület a szőlő termőhelyi kateszterébe pótfelvételezéssel az 1995. augusztus 25-én elvégzett helyszíni felvételezés alapján került (Pécs 50. számú ökotóp, I. osztály, 13 ha.) … A pótfelvételezés eredményét … 1995. október 9-én terjesztettük fel jóváhagyásra a Földművelésügyi Minisztériumhoz. … A felvételezés időpontjában az 1997. évi CXXI. tv. (a szőlőtermesztésről és borgazdálkodásról) még nem volt hatályban. A Pécs-Vidéke Hegyközség tájékoztatása szerint az ügyben érintett hegyközség 1995. november 11-én került bejegyzésre, így a felvételezés időpontjában az 1994. évi CII. tv. 45. § (3) bekezdésének megfelelően még nem kezdeményezhette a szőlő termőhelyi kataszterének módosítását, illetve az 50. § és 51. § előírásai szerint nem járhatott el, valamint a területtel kapcsolatos esetleges tájékoztatási feladatainak nem tehetett eleget.”
Az említett tájékoztatás tartalmazza azt is, hogy „a termőhelyi kataszter feladata a földterületek szőlőtermesztésre való alkalmasságának ökológiai szempont szerinti megvizsgálása, ennek alapján minősítése (osztályba sorolása), és a felvételezett területek nyilvántartása anélkül, hogy az adott területen volt-e vagy jelenleg van-e szőlőültetvény. A felvételezések alapelve, hogy a terület minősítése a helyszínelés során fennálló állapot alapján történik. …”
A FVM Jogszabályelőkészítő Főosztálya a 6331/2003-as számú, és 2003. március 19-én kelt levelében az eladók jogi képviselőjét - kérésére - egyebek mellett arról értesítette, hogy: „A 2003. március 3-án kelt levelében megfogalmazott, a hegyközségekről szóló 1994. évi CII. törvény 30. §-a (2) bekezdésének értelmezésével kapcsolatos kérdéseire … tájékoztatom: Az elővásárlási és előhaszonbérleti jog biztosítása azt a célt szolgálja,  hogy a szőlő termőhelyi kataszterében nyilvántartott termőföld hegyközségi tag használatába kerüljön és ismét szőlő művelési ágban lehessen hasznosítani. Az elővásárlás szempontjából nem lényeges a földrészlet pillanatnyi művelési ága, fontos azonban, hogy a földrészlet külterületen legyen. … az Ön által említett belterületi, művelés alól kivett, lakóövezetben található, beépítetlen elnevezésű építési telekre, melynek területe nem éri el az 1300 m2-t, tehát kevesebb mint egy hektár, a hegyközségi tagnak elővásárlási joga nincs. … Nyilvánvaló, hogy a hegyközségi tag elővásárlási joga csak a hegyközségi törvény céljával összefüggésben értelmezhető és nem lehet eszköze a szőlőtermesztéssel semmilyen összefüggésben nem álló vagyongyarapodásnak. …”
Az FVM Baranya Megyei FM Hivatala a 831-3/2002-es ügyszámú, és 2002. szeptember 2. napján kelt, a Pécs-Vidéke Hegyközség hegybírójának címzett levelében többek között olvasható, hogy: „Hivatalomnál a 831-2/2002-es szám alatt felvett kérelmére az alábbi állásfoglalást adom ki: A hegyközségekről szóló 1994. évi CII. törvény 30. § (2) bekezdése értelmében a hegyközségi tagot a belterületi építési telekre elővásárlási, illetve előhaszonbérleti jog nem illeti meg. … - művelés alól 26 éve kivett terület ugyanakkor szőlő termőhelyi kataszterbe való besorolás - beépítetlen belterületként -, építési telekként való feltüntetés mellett véleményem szerint az 1994. évi CII. törvény 30. § (2) bek. alapján az elővásárlási, illetve előhaszonbérleti jogosultság alkalmazása nem helyénvaló. Megjegyzem, a hegyközségi tv. a hegybírót nem hatalmazza fel olyan jogosítvánnyal, hogy az elővásárlási, előhaszonbérleti joggal kapcsolatban bármiféle nyilatkozatot tegyen, azt azonban ezen jogszabály 17. § (4) bekezdése rögzíti, hogy a hegybíró köteles a közigazgatási ügyek, továbbá a közgyűlés, valamint a választmány határozatainak végrehajtásáért felelősen eljárni. Fentiekre, valamint az ökológiai alkalmasságokra tekintettel - a körülmények, környezet megváltozása végett - javasolnám a terület átminősítésének kezdeményezését az 1997. évi CXXI. tv. 4. § (4) bek. alapján, továbbá a pécsi hegyvidék kataszteri besorolásának módosítása, újraminősítése iránti kérelem előterjesztését.” A beadványhoz csatolt iratok tanúsága szerint a megkeresésnek a hegyközség nem tett eleget, s a Minisztérium Mezőgazdasági Főosztálya vezetőjének rövid úton történt tájékoztatása szerint a hegyközség működése törvényességének helyreállítását célzó kereset bíróság elé terjesztésére sem került sor.
Pécs-Vidéke Hegyközség (Pécs, Felsőmalom u. 13.) hegybírója a II/10/2003-as iktatószámú, és Pécsen, 2003. március 23-án kelt aláírással ellátott levelében közelebbről meg nem nevezett ügyvéddel (Tisztelt Ügyvéd Nő/Úr!) tudatta, miszerint: „Tájékoztatom, hogy a CII/1997. évi Hegyközségi Törvény 30. § (2) bek. alapján Hegyközségi tag részére biztosított elővásárlási joggal kapcsolatos eljárás módja 2003. április 1-el a következő:
1.a.) Az elővásárlási jogosultság megállapításához, a kérelemhez kell csatolni az adás-vételi szerződés másolatát.
b.) Térképmásolatot, amelyről megállapítható a szomszédos ingatlanok hrsz-a vagy az ingatlanok hrsz-ának felsorolását.
2. 2003. március 18-ai Közgyűlés határozata alapján 1000 Ft eljárási díj megfizetését igazoló bizonylatot.
Az eljárási díjat meglehet fizetni készpénzben a Hegyközség fogadónapjain, postai átutalási megbízáson, vagy átutalással a 11602008-00241900-02000004 számú számlára.
3. A szerződésekhez akkor áll módunkban hozzájárulni, ha az ingatlan használójának nem áll fenn tartozása a Hegyközség felé.
Az elővásárlási jog biztosítását közvetlenül továbbra is a Területileg Illetékes Földhivatal gyakorolja, a Hegyközség igazolása alapján.”
A Baranya Megyei Bíróság a II.K.20.604/2004/9-es számú, és 2004. október 18-án kelt ítéletével elutasította a pécsi 51035/5-ös helyrajzi számú földrészlet ingatlan-nyilvántartási bejegyzése tárgyában a Baranya Megyei Földhivatal 30.013-4/2003-as számú határozatának felülvizsgálatára irányuló keresetet.

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése úgy szól, hogy: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
Az Alkotmány 13. §. (1) bekezdése azt rendeli, hogy: „A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.”
Az Alkotmány 57. §-ának (5) bekezdése szerint: „A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.”
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 1. §-a rögzíti, hogy: „Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának (a továbbiakban: országgyűlési biztos) feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja vagy kivizsgáltassa, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen [Alkotmány 32/B. § (1) bek.].”
Az Obtv. 21. § (1)-(3) bekezdése úgy szól, hogy: „(1) Ha a rendelkezésre álló adatok szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az előidéző szerv saját hatáskörben meg tudja szüntetni, az országgyűlési biztos kezdeményezheti az érintett szerv vezetőjénél a visszásság orvoslását. Az ilyen kezdeményezés rövid úton (távbeszélőn, szóban stb.) is történhet, ez esetben a kezdeményezés időpontját, módját és lényegét az ügyiraton kell rögzíteni. (2) Az érintett szerv a kezdeményezés tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről a kezdeményezés kézhezvételétől számított harminc napon belül tájékoztatja az országgyűlési biztost. (3) Ha a megkeresett szerv a kezdeményezéssel nem ért egyet a (2) bekezdésben megjelölt határidőn belül köteles azt véleményével ellátva felügyeleti szervéhez felterjeszteni. A felügyeleti szerv a felterjesztés kézhezvételétől számított harminc napon belül köteles állásfoglalásáról, illetőleg a megtett intézkedésről az országgyűlési biztost értesíteni.”
Az Obtv. 25. §-a szerint: „Ha az országgyűlési biztos álláspontja szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság valamely jogszabály vagy az állami irányítás egyéb jogi eszköze fölösleges, nem egyértelmű rendelkezésére, illetve az adott kérdés jogi szabályozásának hiányára (hiányosságára) vezethető vissza, a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében javasolhatja a jogalkotásra, illetve az állami irányítás egyéb jogi eszköze kiadására jogosult szervnél a jogszabály (állami irányítás egyéb jogi eszköze) módosítását, hatályon kívül helyezését vagy kiadását. A megkeresett szerv állásfoglalásáról, illetve esetleges intézkedéséről hatvan napon belül értesíti az országgyűlési biztost.”
Az Obtv. 26. § (1) rögzíti, hogy: „Ha az országgyűlési biztos által megkeresett szerv az érdemi állásfoglalás kialakítását, és az annak megfelelő intézkedés megtételét elmulasztja, vagy az országgyűlési biztos az állásfoglalással, a megtett intézkedéssel nem ért egyet, az ügyet az éves beszámoló keretében az Országgyűlés elé terjeszti, és - a (2) bekezdésben foglalt kivételekkel - kérheti, hogy az ügyet az Országgyűlés vizsgálja ki. Ha megállapítása szerint a visszásság kirívóan súlyos, illetve a természetes személyek nagyobb csoportját érinti, indítványozhatja, hogy az Országgyűlés az adott kérdés megtárgyalását már az éves beszámolót megelőzően tűzze napirendre. A napirendre tűzés kérdésében az Országgyűlés dönt.”
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 3. §-ának (1)-(4) bekezdése úgy szól, hogy: „(1) A közigazgatási szerv eljárása során államigazgatási ügyben e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. (2) Törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet a közigazgatási szerven kívül államigazgatási ügy intézésére más szervet is feljogosíthat, amely az ügyben e törvény szerint jár el. (3) E törvény alkalmazása szempontjából államigazgatási ügy minden olyan ügy, amelyben a közigazgatási szerv az ügyfelet érintő jogot vagy kötelességet állapít meg, adatot igazol, nyilvántartást vezet, vagy hatósági ellenőrzést végez. (4) Ügyfél az a magánszemély, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet, amelynek jogát vagy jogos érdekét az ügy érinti. Az ügyfél jogai megilletik azt a szervet, amelynek feladatkörét az ügy érinti.”
Az Áe. 49. § (2) bekezdése azt rendeli, hogy: „A közigazgatási szerv által valamely tény vagy állapot igazolására kiállított okiratot, a tény vagy állapot más hasonló módon történő igazolását, valamint a hatósági nyilvántartásba történt bejegyzést határozatnak kell tekinteni.”
A szőlő és gyümölcstermesztésről, valamint a borgazdálkodásról szóló 1970. évi 36. sz. törvényerejű rendelet végrehajtásáról - az 1997. december 31. napjáig hatályban volt - 40/1977. (XI. 29.) MÉM rendelet rendelkezett (Vhr.).
A Vhr. 2. §-ának (5) bekezdése előírta, hogy: „A szőlő termőhelyi kataszterét a Földművelésügyi Minisztérium (továbbiakban: minisztérium) adja ki. Kiegészítő vagy módosító termőhely-vizsgálatokat a Kertészeti és Élelmiszeripari Egyetem Szőlészeti és Borászati Kutató Intézettől (továbbiakban: SZBKI) kell kérni. A termőhelyi kataszter kiegészítéséről, módosításáról - az SZBKI javaslata alapján - az FM határozatban dönt.”
A pécsi 51035/5-ös helyrajzi számú szőlő termőhelyi kataszterbe sorolt építési telekre vonatkozó adásvételi szerződés megkötésének (2002. III. hó 8.), illetve a szerződésnek a tulajdonjog ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzése céljából a földhivatalhoz történő benyújtásának (2002. IV. hó 8.) időpontjában; a hegyközségekről szóló 1994. évi CII. törvény (Htv.) hatályos szövege 4. §-ának a.)-d.) pontja szerint: „E törvény alkalmazásában a.) termelő: aki árutermő szőlőt művel; b)felvásárló: aki szőlőt, mustot vagy nem palackozott bort vásárol; c)házikertiszőlő-birtokos: aki a tulajdonában, haszonélvezetében, haszonbérletében vagy bármely más jogcímen használatában lévő, 500 m2-nél nem nagyobb területű szőlőültetvényt művel; d.) „árutermő szőlő: az 500 m2-nél nagyobb területű szőlőültetvény;”
A Htv. 17. §-ának (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy: „A hegyközségnek a közgyűlés és a választmány határozatai végrehajtásáért, valamint a közigazgatási ügyek viteléért felelős tisztségviselője a hegybíró, akit a közgyűlés a választmány megbízatásának idejével megegyező időtartamra választ. A hegybíró e tisztségénél fogva tagja a választmánynak.”
A (2) bekezdés és annak d.) valamint e.) pontja úgy szól, hogy:
„A hegybíró d.)eljár a hegyközség részére átadott közigazgatási ügyekben,… e.)ellátja a számára törvényben, valamint az alapszabályban meghatározott feladatokat.”
A Htv. 26. §-a azt rendeli, hogy: „A hegyközség tagja - lakóhelyétől (telephelyétől), székhelyétől függetlenül - a) az a termelő, aki tevékenységét a hegyközség működési területén végzi, valamint b) az a felvásárló, aki egy naptári éven belül a hegyközség működési területén legalább héttized tonna szőlőt, illetve öt hektoliter bort vásárol. (2) Az a házikertiszőlő-birtokos, akinek házikerti szőleje mellett másik településen árutermő szőleje is van, mindegyik település hegyközségének tagja. (3) Aki egy településen rendelkezik házikerti szőlővel, vagy több településen lévő házikerti szőleje a (2) bekezdés a) pontja szerinti mértéket nem haladja meg, a hegyközség tagja lehet; a névjegyzékbe való felvételét a hegyközség nem tagadhatja meg. (4) A felvásárló minden olyan hegyközségnek tagja, amelynek területéről olyan mennyiségben vásárol fel, hogy az együttesen eléri az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott mértéket.” 
A Htv. 30. §-ának (2) bekezdése úgy szól, hogy: „A hegyközség tagját elővásárlási, valamint előhaszonbérleti jog illeti meg a szomszédos, a szőlő termőhelyi kataszterében nyilvántartott földrészletre.”
A Htv. 45. §-ának (3) bekezdése szerint: „A hegyközség jogosult kezdeményezni a szőlő termőhelyi kataszterének kiegészítését és módosítását.”
A Htv. 49. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy: „(1) A hegyközségi szervezetek közigazgatási ügyekben való eljárására az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) rendelkezéseit kell alkalmazni.”
A Htv. 57. §-a kimondja: „(1) A hegyközségi szervezetek működése felett a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter törvényességi felügyeletet gyakorol. (2) A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter ellenőrzi, hogy az alapszabály és más szabályzat megfelel-e a jogszabályoknak, továbbá, hogy a hegyközségi szervezetek határozatai nem ütköznek-e ezek valamelyikébe. A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter e jogkörébe tartozó feladatait a hegyközségek esetében a megyei földművelésügyi hivatalok útján látja el. (3) A megyei földművelésügyi hivatal a hegyközség működésével kapcsolatban észlelt törvénysértés esetén törvényességi felügyeleti intézkedést kezdeményez a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszternél. (4) Ha a hegyközség működésének törvényessége másképp nem állítható helyre, a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter keresettel fordulhat a bírósághoz. A bíróság a) megsemmisíti a hegyközségi szervezet jogsértő határozatát és - szükség szerint - új határozat hozatalát rendeli el; b) a működés törvényességének helyreállítása céljából összehívhatja a hegyközségi szervezet legfőbb önkormányzati szervét; c) a hegyközségi szervezet tevékenységét felfüggesztheti, vagy ha a törvényes működés nem állítható helyre, a hegyközségi szervezetet feloszlathatja.”
A vizsgálat figyelembe vette, hogy a Htv.-nek az elővásárlási jogra, a hegybíró jogállására, a hegyközségi ügyekben való eljárásra, a hegyközségek feletti felügyeleti jog gyakorlására, valamint a hegyközségi tagságra - a szőlőbirtokost kivéve - vonatkozó és idézett alapvető szabályai nem változtak a vizsgált ügyet illetően a szerződés megkötésének és a vizsgálatom befejezése közötti eltelt időben.
A pécsi 51035/5-ös helyrajzi számú építési telek elidegenítésére vonatkozó adásvételi szerződés létrejöttének és az okiratoknak a tulajdonjog-változás bejegyzése céljából a földhivatalhoz való benyújtásának időpontjában a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 1998. január 1. napján hatályba léptetett 1997. évi CXXI. törvény (Btv.) hatályos szövege 2. §-ának 1. pontja szerint: „A törvény alkalmazásában: Házikerti szőlő: az az egy személy használatában lévő szőlőterület, amely az 500 négyzetmétert nem haladja meg.”
A 2. pontja úgy szól, hogy: „Árutermő szőlő: a házikerti méretet meghaladó szőlőterület.”
A 7. a.) pontja előírja, hogy: „Szőlő termőhelyi katasztere: a termőhelyek egységes nyilvántartási rendszere, a szőlőtermesztésre való alkalmasság szempontjából ökológiailag minősített, osztályozott és lehatárolt határrészek nyilvántartása földmérési alaptérképeken.”
A Btv. 4. §-ának (4) bekezdése úgy szól, hogy: „A szőlő termőhelyi kataszterét a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) adja ki. Kiegészítő vagy módosító termőhelyvizsgálatokat a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Szőlészeti és Borászati Kutató Intézetétől (a továbbiakban: SZBKI) kell kérni. A termőhelyi kataszter kiegészítéséről, módosításáról a hegyközség kezdeményezésére, az SZBKI véleményének kikérésével a minisztérium határozatban dönt.”
A vizsgált ügyre vonatkozó adásvételi szerződés megkötésének időpontjában hatályos Btv.-t a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény (Btv.1.) - mely 2004. május hó 1. napján lépett hatályba - e naptól hatályon kívül helyezte. A Btv.1 - a hatályon kívül helyezett Btv.-hez viszonyítva - a vizsgált ügy szempontjából több új rendelkezést tartalmaz.
A Btv.1. 2. §-ának 1. pontja úgy szól, hogy: „Házikerti szőlő: az a szőlőterület, amely az 500 négyzetmétert nem haladja meg.”
A 2. pontja rögzíti: „Árutermő szőlő: az 500 négyzetméternél nagyobb területű szőlőültetvény.”
A Btv.1. 3. §-a úgy szól, hogy: „(1) A szőlő termőhelyi katasztere a termőhelyek egységes nyilvántartási rendszere, amely bor- és étkezési szőlő termesztésére való alkalmasság szempontjából ökológiailag minősített, osztályozott és lehatárolt határrészek nyilvántartása külterületi átnézeti térképeken és adatlapokon. A térképeken a környezeti tényezők alapján értékelt területeket (ökotópok) behatárolják, és azonosító kódszámmal, valamint osztályjelöléssel látják el. (2) A szőlő termőhelyi kataszterét a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) vezeti. Kiegészítő vagy módosító termőhelyvizsgálatokat a kecskeméti Szőlészeti és Borászati Kutatóintézettől (a továbbiakban: SZBKI) kell kérni. A termőhelyi kataszterbe sorolást az illetékes hegyközség kezdeményezi a minisztériumnál. A termőföldnek a szőlő termőhelyi kataszterébe való felvételéről, a kataszter módosításáról a minisztérium az SZBKI vizsgálati eredménye alapján határoz. A határozatot meg kell küldeni az illetékes hegyközségnek és a települési önkormányzat jegyzőjének is, aki azt hirdetményként közzéteszi. A termőhelyi kataszter rendszerét miniszteri rendelet szabályozza. (3) A települési önkormányzat köteles bejelenteni a minisztériumnak, ha a településrendezési terve a szőlő termőhelyi kataszterében nyilvántartott területet beépítésre szánt területként határozza meg. A hegyközség kezdeményezésére a minisztérium a területet törli a kataszteri nyilvántartásból és ezt közli a települési önkormányzat jegyzőjével is a változás közzététele céljából.”
A Btv. 57. §-ának (1) bekezdése és annak a.) pontja azt rendeli, hogy: „Felhatalmazást kap a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter, hogy rendeletben megállapítsa a szőlő termőhelyi katasztere felvételezésének, kiegészítésének és módosításának szabályait.”
A szőlő termőhelyi kataszterének felvételezéséről, kiegészítéséről és módosításáról szóló 95/2004. (VI. 3.) FVM rendelet (R.) 2004. VI. hó 3. napján lépett hatályba. 
Az R. 1. §-a rögzíti: „A szőlő termőhelyi kataszterének kiegészítését vagy módosítását a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztériumnál (a továbbiakban: minisztérium) írásban kell kérni, amelyet az illetékes hegyközség nyújt be.”
Az R. 2. § (1) bekezdése egyebek mellett előírja: „… A kezdeményezőnek egyértelműen bizonyítani kell, hogy a termőhelyi kataszterbe sorolásról, kiegészítéséről vagy módosításáról az illetékes önkormányzatot tájékoztatta.”
A (2) bekezdés szerint: „A minisztérium a kérelemről határozattal dönt.”
Az R. 3. §-a úgy szól, hogy: „ A jóváhagyó határozat meghozatala után a minisztérium a dokumentáció egy példányát az illetékes hegyközségnek, egy példányát a települési önkormányzat jegyzőjének, egy példányát a Földmérési és Távérzékelési Intézetnek (a továbbiakban: FÖMI), egy példányát pedig az SZBKI-nek küldi meg, továbbá egy példányát saját nyilvántartásában helyez el. A Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Területrendezési Tervének elfogadásáról és a Balatoni Területrendezési Szabályzat megállapításáról szóló 2000. évi CXII. törvény hatálya alá tartozó települések esetén a minisztérium a dokumentáció egy példányát az illetékes első fokú építési hatóságnak is megküldi. (2) Az SZBKI a jóváhagyott felvételezésről, kiegészítésről, módosításról adatokat szolgáltat a FÖMI-nek. A FÖMI a változásokat tartalmazó digitális termőhelyi kataszteri térképeket megküldi az SZBKI-nak és az érintett hegyközségnek.”
Az R. 1. számú mellékletnek I/4. pontja szerint: „Indokolt esetben a jogosult kezdeményező felülvizsgálati kérelmet nyújthat be a korábban minősített és jóváhagyott ökotópok módosítására. A módosítás célja átminősítés vagy a kérelmezett területnek a szőlő termőhelyi kataszteréből történő kivonása lehet. Az átminősítés a korábban minősített ökotóp egésze vagy egy része osztályba sorolásának módosítását jelenti.”
A I/5-ös pont úgy szól, hogy: „A szőlő termőhelyi kataszteréből történő kivonás esetén a területeket törlik a kataszter adatbázisaiból, és kikerülnek a szőlő termőhelyeiből. A módosításokat az SZBKI egyedileg bírálja el. A felülvizsgálat eljárási rendje megegyezik a szőlő termőhelyi kataszteri minősítés általános rendjével.”
A II/1-es pont azt is előírja, hogy: „A helyszíni szemle adatlapon rögzített adatait számítógépes rendszeren dolgozzák fel, ami a tényezők súlyozott átlagai alapján clustereket képez, és ennek segítségével a terület osztályba sorolása megadható. A besorolás véglegesítése a clusteranalízis és a helyszínelő komplex értékelése szerint történik. A 190 értékpontot el nem érő területek szőlőtermesztésre alkalmatlanok, a szőlő termőhelyi kataszterében nem rögzíthetők. Nem rögzíthető továbbá az építési területbe tartozó vagy építési területnek kijelölt földterület sem.”
A vizsgálat rögzíti, hogy a pécsi 51035/5-ös helyrajzi számú földrészlet (építési telek) a Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzat polgármesterének 2002. szeptember 30. napján kelt írásos tájékoztatása szerint: „Az ingatlan építési övezetbe sorolását az 1986-ban elfogadott Általános Rendezési Terv már tartalmazta. Besorolása az OÉSZ szerinti IV. lakóövezeti építési telek.” 
A vizsgálat feltárta, hogy az említett építési telek az ingatlan-nyilvántartásban belterületi, kivett, beépítetlen területként szerepelt az adásvételi szerződés földhivatalhoz történő benyújtásának időpontjában. Az építési telek 1995-ben pótfelvételezéssel került a szőlő termőhelyi kataszterbe. A hatályos jogszabályok az említett építési telek szőlő termőhelyi kataszterbe való felvételét sem a felvétel időpontjában (1995.), sem a szerződéskötés időpontjában (2002.) nem zárták ki. A szőlő termőhelyi kataszterbe való felvételre vonatkozó javaslatot a Minisztérium határozattal hagyta jóvá, azonban erről a tényről a határozat megküldésével a tulajdonost nem tájékoztatta. Így a tulajdonos a földje szőlő termőhelyi kataszterbe kerüléséről tudomással nem bírt, a szőlő termőhelyi kataszterbe való felvételt elrendelő határozat ellen jogorvoslattal sem élhetett. A hatósági döntés tulajdonossal való közlésének elmaradása hiányában az építési telek tulajdonosa az elővásárlásra jogosulttal nem közölhette a vételi ajánlatot, a földhivatali eljárásban pedig az elővásárlásra jogosult nyilatkozatát.
A vizsgálat megállapította, hogy a Minisztérium mulasztást követett el, mivel hogy a 24.691/6/1995-ös számú, és 1995. november 16-án kelt (a Pécs város területén) a szőlő termőhelyi kataszterének kiegészítéséről szóló, a már említett helyrajzi számú építési telket érintő határozatát eredményező (a Vhr. alapján folytatott) eljárása során az Áe. 3. § (1)-(4) bekezdéseinek, a 49. § (2) bekezdésének, illetve 53. §-a (1) bekezdésének idézett rendelkezéseit nem vette figyelembe. Ezért e határozat - a felsorolt törvényhelyek megsértésével folytatott eljárás miatt - az eladóval szemben nem volt hatályos.
A mulasztással a Minisztérium megsértette az építési telek tulajdonosának a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jogát, valamint a tulajdonhoz való jogát. Ugyanakkor ez az eljárás sértette a tulajdonos jogorvoslathoz való jogát is. 
Az előidézett - alkotmányos jogokkal összefüggő - visszásság következtében az építési telket nem a vevő, hanem - a földrészletnek a szőlő termőhelyi kataszterbe való felvételére tekintettel a Htv. 30. §-a (2) bekezdése alapján -az elővásárlásra jogosult hegyközségi tag szerezte meg. 
A Minisztérium az említett alkotmányos jogok megsértését eredményező eljárása által előidézett visszásság államigazgatási jogi eszközökkel a vizsgált ügyben ma már nem orvosolható.
A vizsgálat azt is feltárta, hogy a Htv.-nek az 1995. január 1. napjától hatályba lépő rendelkezése [Htv. 30. § (2) bek.] előírta,  hogy: „A hegyközség tagját elővásárlási, valamint előhaszonbérleti jog illeti meg a szomszédos, a szőlő termőhelyi kataszterbe nyilvántartott földrészletre.”, illetve, hogy a Htv. említett rendelkezése jelenleg is hatályos. 
Az Alkotmánybíróság a 41/1995. (VI.17.) AB számú határozata indokolásának II/2. pontjában rögzítette, hogy a Htv. az elővásárlási és az előhaszonbérleti jogokat a szőlő termőhelyi kataszterében osztályba sorolt földrészletekre állapította meg. „Az elővásárlási és az előhaszonbérleti jog tekintetében tehát nem az ingatlan-nyilvántartást, hanem a Földművelésügyi Minisztérium által kiadott szőlő termőhelyi katasztert kell alapul venni. Az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy e jogszabályi rendelkezés a gyakorlati végrehajthatóság bizonytalansága folytán nehezíti a jelzett kataszter megismerését, annak hitelességét és ezáltal az érintettek jogainak gyakorlását. … A Htv. nem határozza meg azt, hogy az elővásárlási és az előhaszonbérleti jog alkalmazása szempontjából mi minősül „szomszédos földrészlet”-nek. Ezért e jogok gyakorlása szempontjából értelmezésre szorul, hogy az csak a közvetlen határos földrészletekre vonatkozik-e. A Htv. a szomszédos földrészletek tekintetében sorrendiséget sem állapít meg.”
A vizsgálat megállapította, hogy a jogalkotó az elmúlt közel 10 év során sem változtatott - az Alkotmánybíróság által már kifogásolt - szabályozáson. A szabályozásnak ez a módja azóta is bizonytalan, kiszámíthatatlan. Ez a jogbizonytalanság addig tart, amíg a visszásság megszüntetése meg nem történik. 
Mint a vizsgált esetben is tapasztalható volt, a szőlő termőhelyi kataszterbe minden olyan földterület felvehető volt, amely szőlőtermesztésre alkalmas, függetlenül attól, hogy az adott földrészlet külterületen vagy belterületen, esetleg építési telken helyezkedett el. A hegyközség tagját pedig elővásárlási, valamint előhaszonbérleti jog illette meg „a szomszédos, a szőlő termőhelyi kataszterébe nyilvántartott földrészletre”. A szabályozásnak ez a módja azt eredményezte - mint a vizsgált esetben is -, hogy a hegyközség tagja részére a törvény hatalmasságot biztosított arra, hogy az évtizedek óta - már az OÉSZ szerint is - építési teleknek  minősülő földrészletet e státuszának folyamatos fennállása ellenére szőlő termőhelyi kataszterbe sorolták, s ezt az építési telket a bizonytalanságot jelentő, pontosan meg nem határozott „szomszédos” szóhasználattal illetett hegyközségi tag magához válthatta egyoldalú nyilatkozattal anélkül, hogy a törvény előírta volna akár például csak azt a minimumot, hogy a hatalmasság jogosultja az ingatlan ilyen módon történő megszerzése esetén, az azt követő 3 éven belül az így megszerzett földrészleten szőlőt köteles telepíteni, melynek elmulasztása esetére a mulasztót érzékenyen érintő szankció kilátásba helyezésével fenyegette volna. A törvényi szabályozásnak ez a hiányossága, továbbá az, miszerint elmulasztotta meghatározni, hogy mi minősül szomszédos földrészletnek - azaz kellő garanciák, célhoz való kötöttség nélküli és nem világos szabályozás - belterületi építési telek esetén nemcsak jogbizonytalanságot okoz, hanem a célhoz kötöttség hiányában diszkriminatív is minden tényleges, de akárcsak potenciális építési telekvásárlóval szemben, mert a törvény a hegyközségi tagnak kellő indok hiányában biztosít olyan jogot - adott esetben a szőlőtermesztéssel összefüggésben nem álló, de meg nem határozott célra -, amelytől másokat (építési telek vásárlók csoportját) azon az alapon foszt meg, hogy nem tagjai a hegyközségnek, azaz (egyéb feltételek megléte mellett) nem művel legalább 501 m2 szőlőt. A szabályozásnak ez a módja az említetteken túl nemcsak nem akadályozza meg a szőlőművelésre alkalmas területek csökkenését, hanem éppen ellenkezőleg, elősegíti azt. 
A vizsgálat azt is feltárta, hogy a Btv. jelenleg hatályos szabálya a korábbi szabályozás hiányosságai által okozott visszásságok jelentős részét megszünteti azáltal, hogy 3. §-ának (2) bekezdésében egyebek mellett előírja, hogy: „A termőföldnek a szőlő termőhelyi kataszterébe való felvételéről, a kataszter módosításáról a minisztérium … határoz.” E szabály beiktatásával a törvény a hatálybalépésének napjától kizárja, hogy termőföldnek nem minősülő földterület (belterületi földrészlet, kivett terület, építési telek, beépítetlen terület) - a vizsgált esettől eltérően - felvételre kerüljön a szőlő termőhelyi kataszterébe. A Btv.1 felhatalmazásán alapuló R. 1. számú mellékletének II/1. pontja egyebek mellet azt is előírja, hogy: „Nem rögzíthető továbbá építési területbe tartozó vagy építési területnek kijelölt földterület sem.” 
A törvénynek az a szabálya, mely szerint a termőföldnek a szőlő termőhelyi kataszterébe való felvételéről, a kataszter módosításáról hozott határozatának megküldését előírja „a települési önkormányzat jegyzőjének is, aki azt hirdetményként közzéteszi.”, lehetőséget ad - a vizsgált esettől eltérően - a tulajdonosnak az ingatlanát terhelő elővásárlási jog alapításának megismerésére.
A Btv.1. 3. §-a (3) bekezdésének azt a rendelkezését, mely előírja, hogy: „A települési önkormányzat köteles bejelenteni a minisztériumnak, ha a település rendezési terve a szőlő termőhelyi kataszterében nyilvántartott területet beépítésre szánt területként határozza meg”, nem értelmezhető úgy, hogy a törvény hatálybalépése előtt a szőlő termőhelyi kataszterbe már felvett földet (akár belterületi építési telket) - ha az már a törvény hatálybalépése előtt is beépítésre szánt terület volt - köteles volna bejelenteni a Minisztériumnak. E szabály azt a jogalkotói szándékot fejezi ki, hogy szőlő termőhelyi kataszterbe újonnan felvenni - a törvény hatálybalépésétől - már csak termőföldnek minősülő földet lehet (következésképpen csak ilyen termőföldet terhelhet elővásárlási jog), viszont a korábban termőhelyi kataszterbe felvett belterületi építési telket csak akkor kell törölni a Minisztériumnak a szőlő termőhelyi kataszteréből (melyet a törlés megtörténtéig terhel az elővásárlási jog), ha a hegyközség azt egyedileg javasolja (kezdeményezi). 
A szabályozásnak ez a módja azért okoz visszásságot, mert míg egyes belterületi építési telkeket a törvény hatálybalépésétől kezdve már nem terhel elővásárlási jog, másokat viszont - kellő indok hiányában - a tulajdonos e körülményről való tájékoztatása nélkül is elővásárlási jog terhel. 
A vizsgálat megjegyzi azt is, hogy a 2002. december 11-én kelt határozattal az ügyben szereplő építési telekre - mivel hogy az a szőlő termőhelyi kataszterében szerepelt - az elővásárlásra jogosult tulajdonjogát bejegyezték az ingatlan-nyilvántartásba, majd ezt követően a földrészletet a szőlő termőhelyi kataszterből a Minisztérium törölte, továbbá - utalva a Pécs-Vidéke Hegyközség hegybírójának a II/10/2003-as iktatószámú levelére -, hogy a levélben megjelölt jogosultságok gyakorlását a hatályos jogszabályok a hegyközség számára nem biztosítják.

Jogalkotási javaslat
Az Obtv. 25. §-ára hivatkozással felkérem a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztert, hogy kezdeményezze:
a Btv.1 olyan módosítását, amely előírja, hogy annak hatálybalépését megelőzően már a települési önkormányzat rendezési terve által beépítésre szánt területként meghatározott és szőlő termőhelyi kataszterben nyilvántartott földrészletek is törlésre kerüljenek a szőlő  termőhelyi kataszterének nyilvántartásából, vagy hogy az ilyen fölrészletekre vonatkozó elővásárlási jog kerüljön törlésre;
a Htv. olyan módosítását, mely a jogkövető állampolgárok és a jogalkalmazók számára is érthető módon határozza meg a „szomszédos földrészlet” fogalmát, és hogy e jog gyakorlásának legyen feltétele a célhoz kötöttség.

Kezdeményezés
Az Obtv. 21. §-ára hivatkozással felkérem a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztert, hogy küldjön tájékoztatót részemre a Minisztérium által a 2005. évet megelőző 2 évben a hegyközségek törvényességi ellenőrzéséről készített vizsgálat tapasztalatairól. Amennyiben a hivatkozott időszakban ilyen vizsgálatot nem folytattak, úgy az említett vizsgálat haladéktalan lefolytatását, és a vizsgálat eredményéről szóló - intézkedéseket is tartalmazó - tájékoztató megküldését kérem.

Fegyelmi eljárás megindítása
Az Obtv. 24. §-ára hivatkozással felkérem a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztert, hogy indítson felelősségre vonásra irányuló eljárást a fegyelmi vétség elkövetésével alaposan gyanúsítható köztisztviselő, illetve vezető ellen.
Felkérem a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztert, hogy a jogalkotásra vonatkozó javaslataim tekintetében 60 napon belül - kezdeményezéseim tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, tett, vagy tervezett intézkedéséről - jelentésem kézhezvételétől számított 30 napon belül, a fegyelmi eljárás megindításával kapcsolatos álláspontjáról 60 napon belül, az eljárás eredményéről pedig annak befejezését követő 30 napon belül írásban tájékoztatni szíveskedjék.
Jelentésem egy példányának megküldésével - a nevének elhallgatását kérő - panaszost, valamint a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztert is tájékoztattam.

Budapest, 2004. november 30.

Takács Albert sk.