OBH 4895/2003
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
A vizsgálat megindítása:
	A panaszos az országgyűlési biztoshoz intézett beadványában Borsosberény Önkormányzatának eljárását sérelmezte. A beadvány szerint a polgármester a gyermekvédelmi támogatást, a gyermekek térítés nélküli étkeztetését megszüntette, a képviselő-testület, pedig megvonta a panaszostól a közgyógyellátást. 
	A beadvánnyal kapcsolatban felmerült az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében rögzített, a gyermekek megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez fűződő joga, továbbá a 70/E § (1) bekezdésében deklarált szociális biztonsághoz való jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.
	Borsosberény Önkormányzatának polgármesterétől (a továbbiakban: polgármester) az ügyben rendelkezésére álló dokumentumok másolatának megküldését kértem
Az ügy jogszabályi háttere:
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
•	1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
19. § (1) A rendszeres gyermekvédelmi támogatás (a továbbiakban: rendszeres támogatás) célja a szociálisan hátrányos helyzetben lévő családok anyagi támogatása a gyermek családi környezetben történő ellátásának elősegítése, illetve a gyermek családból történő kiemelésének megelőzése érdekében.
(2) A települési önkormányzat képviselő-testülete a gyermeket rendszeres támogatásban részesíti, ha a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi jövedelem összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét (a továbbiakban: az öregségi nyugdíj legkisebb összege) és a családban történő nevelkedés nem áll a gyermek érdekével ellentétben, feltéve, hogy a települési önkormányzat rendelete alapján elrendelt vagyoni helyzet vizsgálata során az egy főre jutó vagyon értéke nem haladja meg külön-külön vagy együttesen a (7) bekezdésben meghatározott értéket.
(4) A (2) bekezdésben meghatározott összeg számításánál - a kérelem benyújtása időpontjában - közös háztartásban élő közeli hozzátartozóként kell figyelembe venni a) a szülőt, a szülő házastársát vagy élettársát, b) a 20 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező gyermeket, c) a 25 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező nappali tagozaton egyetemi, főiskolai tanulmányokat folytató gyermeket…
•	1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról (hatályos: 2003. 02. 15-től)
50. § (1) Közgyógyellátásra jogosult a) a bentlakásos gyermek- és ifjúságvédelmi intézményben lakó, az átmeneti gondozott, az átmeneti és tartós nevelésbe vett kiskorú; b) a 37/A. § (1) bekezdésének a) pontja szerint rendszeres szociális segélyben részesülő; c) a pénzellátásban részesülő hadigondozott és a nemzeti gondozott; d) a sorkatonai családi segélyben részesülő; e) a központi szociális segélyben részesülő; f) a rokkantsági járadékos; g) az, aki I., II. csoportú rokkantsága alapján részesül nyugellátásban, baleseti nyugellátásban; h) az, aki, vagy aki után szülője vagy eltartója magasabb összegű családi pótlékban részesül.
(2) A települési önkormányzat képviselő-testülete az (1) és (3) bekezdésben foglaltakon kívül annak is megállapíthatja a közgyógyellátásra való jogosultságát, aki szociálisan rászorult és gyógyszerköltsége olyan magas, hogy azt létfenntartása veszélyeztetése nélkül nem képes viselni. A szociális rászorultság megállapítása szempontjából figyelembe vehető egy főre számított havi családi jövedelemhatárt az önkormányzat rendeletében úgy kell szabályozni, hogy az az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 150%-ánál, egyedül élő esetén annak 200%-ánál alacsonyabb nem lehet.
•	1987. évi XI. törvény a jogalkotásról
1. § (1) A jogalkotó szervek a következő jogszabályokat alkotják: a) az Országgyűlés törvényt, c) a Kormány rendeletet, d) a miniszterelnök és Kormány tagja (a továbbiakban együtt: miniszter) rendeletet, f) az önkormányzat rendeletet.
(2) E rangsornak megfelelően az alacsonyabb szintű jogszabály nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.
•	Borsosberény Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 4/2000. (V. 24.) számú rendelete a szociális ellátások rendjéről
40. § (1) Méltányosságból közgyógyellátásra való jogosultság állapítható meg annak a szociálisan rászoruló személynek a) aki egyedül él és havi nettó jövedelme az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének kétszeresét nem haladja meg és igazolt gyógyszerköltsége havi jövedelmének 20%-át meghaladja, b) aki családban él és az együtt élők egy főre eső nettó jövedelme az öregségi nyugdíjminimum mindenkori legkisebb összegének 120%-át nem haladja meg és igazolt havi gyógyszerköltsége az egy főre eső jövedelem 40%-át meghaladja.
A tényállás és a vizsgálat megállapításai:
I. 	A panaszos két kiskorú gyermekét a panaszossal egy háztartásban élő – egy vér szerinti kiskorú gyermeket nevelő – felnőtt lánya (B-né) fogadta családba. 2003 januárjában B-né, férjével és saját gyermekével új címre költözött, ahová a két családba fogadott gyermeket nem jelentette be, azok maradtak a panaszosnál a korábbi lakcímen. B-né a rendszeres gyermekvédelmi támogatás tovább folyósítását igénylő nyomtatványt úgy töltötte ki, hogy három kiskorú gyermeket nevel. A polgármester 48-4/2003. számú, február 21-én kelt határozatával – tekintettel arra, hogy B-né beadványában valótlan adatot közölt – a rendszeres gyermekvédelmi támogatás folyósítását 2003. január 31-i hatállyal megszüntette. B-né vér szerinti gyermeke tekintetében, pedig az egy főre eső jövedelem összege meghaladta az öregségi nyugdíjminimum összegét, ezért a család a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvényben meghatározottak szerint nem volt jogosult a rendszeres gyermekvédelmi támogatásra. A határozat felhívta az iskola és az óvoda figyelmét arra, hogy a térítési díj megállapításánál vegyék figyelembe, hogy B-né csak egy gyermeket tart el.
	B-né a két családba fogadott gyermeket májustól ismét saját háztartásában gondozza, ezért kérelmére a polgármester 48-56/2003. számú határozatával 2003. május 21-étől kezdődően ismételten megállapította a rendszeres gyermeknevelési támogatást. B-né szeptember 3-án bejelentette, hogy idősebbik családba fogadott gyermeke tanulói jogviszonya megszűnt, szeptember 15-én betölti a 18. életévét, várhatóan szeptemberben már dogozni fog. A polgármester 48-56/2003. számú, szeptember 29-én kelt határozatával a 18. életévét betöltött, fiatal felnőtt vonatkozásában megállapított rendszeres gyermekvédelmi támogatás folyósítását megszüntette. 
	Megállapítom, hogy a rendszeres gyermekvédelmi támogatás tekintetében a polgármester eljárása a jogszabályoknak megfelelő volt, azzal alkotmányos joggal összefüggésbe hozható sérelmet nem okozott.

II. 	A panaszos méltányossági közgyógyellátás meghosszabbítása iránt nyújtott be kérelmet Borsosberény Önkormányzat Képviselő-testületéhez (a továbbiakban: képviselőtestület): Kérelmét a képviselőtestület 35-24/2003. számú, április 1-jén kelt határozatával elutasította. A határozat indoklása szerint: „Az önkormányzat rendelete értelmében a méltányossági közgyógyellátás akkor állapítható meg, ha az egy főre eső jövedelem nem haladja meg a nyugdíjminimum 120%-át, tehát 26100 Ft-ot és az igazolt gyógyszerköltsége meghaladja az egy főre eső jövedelem 40%-át, ebben az esetben ez 12928 Ft lenne.”
	A szociális ellátásokról és a szociális igazgatásról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szt.) folyó év február 15-én hatályba lépett módosítása szerint a méltányossági közgyógyellátás megállapításánál az egy főre számított havi családi jövedelemhatárt az önkormányzat rendeletében úgy kell szabályozni, hogy az az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 150%-ánál, egyedül élő esetén annak 200%-ánál alacsonyabb nem lehet. Borsosberény Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 4/2000. (V. 24.) számú rendelete ezt az összeget az Szt.-ben foglaltnál alacsonyabb összegben határozta meg, ezzel a jogállamiságból erdő jogbiztonsággal összefüggésben visszásságot okozott. 
	Az alkotmányos joggal összefüggő visszásság kiküszöbölése érdekében az Obtv. 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján Borsosberény Községi Önkormányzat Képviselő-testületénél kezdeményezem: a szociális ellátások rendjéről szóló 4/2000. (V. 24.) számú rendeletét hozza összhangba az Szt. hatályos szabályozásával.
Budapest, 2003. november 14. 						                                      Lenkovics Barnabás