OBH 4734/2003
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
								Ügyintéző: dr. Izafé Éva
Az eljárás megindulása
	A panaszos Budakalász, Gyöngyvirág utcában élők nevében fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, sérelmezve, hogy Budakalász Nagyközség Önkormányzata, mint a közút tulajdonosa nem adja tulajdonosi hozzájárulását ahhoz, hogy az érintett ingatlantulajdonok önerőből megvalósítsák az utca vezetékes ivóvízellátását. 
	A vizsgálat az Alkotmányban deklarált egészséges környezethez, a lehető legmagasabb szintű egészséghez való alkotmányos jog, valamint a hátrányos megkülönböztetés tilalmának megsértése gyanúja miatt indult.
	A panaszos becsatolta az ügyben keletkezett dokumentumokat, így az érintett Duna Menti Regionális Vízmű Rt nyilatkozatát és a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjének álláspontját.
A megállapított tényállás
	A panaszos 28 aláírással 2003 márciusában fordult az önkormányzathoz, hogy a még ellátatlan budakalászi otthonokban – mielőbb – lehetőség szerint 2003-ban megépülhessen az egészséges ivóvizet biztosító vezetékrendszer. Beadványukban előadták, hogy álláspontjuk szerint joggal kérhetik az élethez nélkülözhetetlen ivóvíz bevezetését, melyhez az önkormányzat által előírt csatornázásra még nincs szükség, mert az egészséges ivóvíz az életfeltételekhez sokkal fontosabb. A csatornázás pedig csak akkor nyer valódi értelmet, ha már nem tisztítatlanul vezetik a Dunába a szennyvizet.
	Az önkormányzat Településfejlesztési és Környezetvédelmi Bizottsága 2003 áprilisában úgy döntött, hogy a Duna-parti üdülőterületen a víz gerincvezeték építéséhez csak a csatornahálózat kiépítését, illetve az utcaszélesítéseket követően járul hozzá.
Ezt követően az egyik önkormányzati képviselő a közigazgatási hivatalhoz fordult és azt a kérdést tette fel, hogy van-e törvényes joga a helyi Képviselő-testületnek előírni, hogy ivóvízzel csak azokat a lakosokat lehet ellátni, akik előbb csatornát építenek? Az önkormányzati képviselő e vezetékes ivóvíz bevezetése érdekében közvetlenül a polgármesterhez és a képviselő-testülethez is fordult, és képviselői indítványában a feladat mielőbbi megoldását szorgalmazta.
Időközben a Duna Menti Regionális Vízmű Rt. a panaszost arról tájékoztatta, hogy az érintett budakalászi területrészen a vízbázisok védelmét biztosító kormányrendelet előírásait nem kell alkalmazni, mert a terület a Szentendre Regionális Déli vízbázis hidrogeológiai védőterületétől D-re található. Megítélésük szerint a térségre jellemző egyéb környezetvédelmi előírások sem korlátozzák az ivóvízellátó hálózat kiépítését, zárt rendszerű szennyvíztároló egyidejű kiépítése mellett. A Duna Menti Regionális Vízmű Rt. vezérigazgatója azt is közölte a panaszossal, hogy a pénzeszköz átadás esetén Társaságuk vállalja a hálózatbővítéshez szükséges beruházás (tervezés, kivitelezés) lebonyolítását.
	A közigazgatási hivatal 2003. november 3-án kelt megkeresésében felhívta az önkormányzat figyelmét, hogy a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (Ötv.) 8. § (4) bekezdése – többek között – kötelezi az önkormányzatot az egészséges ivóvízellátásról való gondoskodásra. Az ivóvízellátásról való gondoskodás korszerű formája a vezetékes ivóvízellátás megteremtése. Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi. LXXVIII. törvény (Étv.) 12. § (5) bekezdés g) pontja szerint az infrastruktúra – hálózatok és építmények – szabályozást igénylő elemeit a szabályozási tervnek tartalmaznia kell. 
	Az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet (OTÉK) 7. § (1) bekezdése értelmében az építési övezeteket a meglévő és/vagy tervezett szerepkörük, beépítettségük és karakterbeli különbségeik alapján úgy kell besorolni, hogy az azokon belüli – azonos helyzetben lévő – telkeket azonos értékű építési jogok és kötelezettségek illessék meg. A 8. §-ban foglaltak szerint az egyes építési övezetek közművesítettségének módját és mértékét helyi építési szabályzatban, szabályozási tervben kell megállapítani. 
A Képviselő-testület a 17/2002. (XII.18.) Kt. sz. rendelettel állapította meg a település egészére készített Helyi Építési Szabályzatot és Szabályozási Tervet (HÉSZ). Tény, hogy a HÉSZ bizonyos területeken az ivóvíz-vezeték kiépítését és használatbavételét szennyvízcsatorna kiépítéséhez köti. 
A közigazgatási hivatal vezetője a Képviselő-testülettel közölte, hogy az Ötv. 2. § (1) bekezdése értelmében: A helyi önkormányzat érvényre juttatja a népfelség elvét, helyi közügyekben demokratikus módon, széles körű nyilvánosságot teremtve kifejezi és megvalósítja a helyi közakaratot.
	E törvényi rendelkezésekből kiindulva a hivatkozott jogszabályi rendelkezések figyelembevételével felhívta a Képviselő-testületet, hogy a közakaratot vegye figyelembe és ne hagyja figyelmen kívül az önkormányzat az Ötv. 8. § (4) bekezdésben foglalt, az egészséges ivóvízellátásról rendelkező törvényi kötelezettségét. Amennyiben a területen engedéllyel rendelkező lakások, illetve üdülők állnak, azok használóit megilleti az egészséges ivóvízellátás joga. Azzal, hogy a HÉSZ-ben csupán csatornaépítéssel együtt engedélyezik az ivóvíz kiépítését, lehetetlenné teszik, hogy az ott lakók az egészséges ivóvízhez hozzájussanak. Az OTÉK 47. § (3) bekezdése közcsatorna hiányában korszerű és szakszerű közműpótló berendezés alkalmazását teszi lehetővé a szennyvíz ártalmatlanítására. A (4) bekezdés a zárt szennyvíztárolást is megengedi. Nincs ésszerű oka annak, hogy az érdekeltek részéről saját erőből vállalt vízvezetékrendszer építését közcsatorna hiányára hivatkozással a HÉSZ gátolja, hiszen az OTÉK 47. § (3) bekezdése szerint közműpótló berendezés alkalmazása vagy a (4) bekezdés szerint zárt szennyvíztárolás is megengedett. Az önkormányzatnak a HÉSZ módosításával lehetősége van arra, hogy a panaszosok által körülírt Duna-menti területen legalább az egészséges ivóvízellátásról – mely az önkormányzat kötelező feladata – az új szabályozással korszerű módon gondoskodjon úgy, hogy a vezetékes ivóvízellátás a szennyvízcsatorna építés nélkül megvalósuljon. 
Az ügy jogszabályi háttere
1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
•	A települési önkormányzat feladata, hatásköre, szervei
8. § (4) A települési önkormányzat köteles gondoskodni az egészséges ivóvízellátásról, ....
112. § E törvény 8. § (4) bekezdésében előírt az egészséges ivóvíz ellátásának biztosításáról minden községben legkésőbb az 1990. évben megválasztott helyi önkormányzati képviselő-testület megbízatásának a lejártáig kell gondoskodni.
•	1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről
A szabályozási terv
12. § (1) A szabályozási terv a település közigazgatási területére vagy külön-külön annak egyes - legalább telektömb nagyságú - területrészeire készülhet.
(5) A szabályozási tervnek tartalmaznia kell:
g) az infrastruktúra-hálózatok és építmények szabályozást igénylő elemeit,
•	253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet az országos településrendezési és építési követelményekről
Építési övezetek, övezetek
7. § (1) A terület-felhasználási egységek területeit közterületekre és egyéb (közterületnek nem minősülő) területekre, továbbá azokat beépítésre szánt területek esetén építési övezet(ek)be, beépítésre nem szánt területek esetén övezet(ek)be kell sorolni.
A közművesítettség mértéke
8. § (1) Az egyes építési övezetek közművesítettségének módját és mértékét helyi építési szabályzatban, szabályozási tervben kell megállapítani.
•	Budakalász Nagyközség Önkormányzatának 17/2002. (XII.18.) Kt. sz. rendelete a Helyi Építési Szabályzatáról és Szabályozási Tervéről
Az érintett alkotmányos jog
•	1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.
70/A § (3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.
A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat megállapította, hogy a helyi önkormányzatokról szóló törvény 8. §-ának (4) bekezdésében megfogalmazott települési önkormányzati alapfeladat ellátása az egészséges ivóvízellátás tekintetében Budakalász közigazgatási területének egyes településrészein nem valósult meg. 
A vizsgálat megállapította, hogy az érintett lakók, ingatlantulajdonosok kezdeményezését a HÉSZ akadályozta meg, mely olyan szabályozást állapított meg Budakalász vonatkozásában, amely nincs összhangban az Ötv-vel, az Étv-vel, és az OTÉK-kal. Erre az ellentmondásra a közigazgatási hivatal részletes érveléssel felhívta az önkormányzat figyelmét és kérte a szabályozás mielőbbi módosítását.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló törvény 1993. évi LIX. törvény 25. §-a értelmében, ha az országgyűlési biztos álláspontja szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság valamely jogszabály rendelkezésére vezethető vissza, a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében javasolhatja a jogalkotásra, illetve az állami irányítás egyéb jogi eszköze kiadására jogosult szervnél a jogszabály (állami irányítás egyéb jogi eszköze) módosítását. 
Nyomatékosan rámutatok, hogy az Ötv. már megalkotásakor célul tűzte ki azt, mely szerint az egészséges ivóvíz ellátásának biztosításáról minden községben legkésőbb az 1990. évben megválasztott helyi önkormányzati képviselő-testület megbízatásának a lejártáig kell gondoskodni. Az Ötv. 112. §-ához fűzött kommentár az alábbiakat tartalmazza:
"A szervezeti, feladat-hatásköri, működési kérdéseket rendező törvénytől "idegen" rendelkezés. Politikai tartalmú döntés, aminek oka az, hogy a rendszerváltás évében sok száz községben nem volt egészséges ivóvíz. Az Ötv. 8. § (4) bekezdése a "minimum" kötelezettségek egyikeként tette minden település önkormányzata kötelezettségévé az egészséges ivóvíz ellátásról való gondoskodást, a törvény hatálybalépésekor viszont sok száz község erre még nem volt képes. A törvény voltaképpen elsősorban a Kormány kötelezettségét írta itt elő, s megvalósítására a Kormány külön programot dolgozott ki. A programot teljesítették az első önkormányzati ciklus végéig."
	Ezen elvnek Budakalász Nagyközség közigazgatási területének egészén érvényesülni kell, még akkor is, ha a településen időközben új lakó- és üdülőterületek alakultak, és a település vízrendszerének kiépítésekor ezen településrészek még nem jelentkezhettek igényükkel. A későbbiekben engedéllyel épült lakó- és üdülőépületek tulajdonosai nem kerülhetnek hátrányosabb helyzetbe, mivel a törvény szellemének és elhatározásának folyamatosan érvényesülnie kell. 
	A vizsgálat során megállapítottam, hogy Budakalász Nagyközség Önkormányzata a Helyi Építési Szabályzat és Szabályozási Tervben történt meghatározással az Alkotmányban deklarált egészséges környezethez való joggal, az itt élő állampolgárok lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogával, valamint diszkrimináció tilalmával összefüggésben visszásságot okozott. Alapvető cél lenne a településrész egészséges vezetékes ivóvízellátásának mielőbbi megvalósítása, ezzel is érvényesítve a jogegyenlőség alkotmányos elvét, olyan intézkedések megtételével, mely a fennálló esélyegyenlőtlenséget ezen a településen is mielőbb feloldja a Nagyközség és e településrészen élő állampolgárok között.
Jogalkotási javaslat
	Az 1993. évi LIX. törvény 25. §-a alapján felkérem Budakalász Nagyközség Önkormányzatát, hogy tekintse át a Helyi Építési Szabályzatát és Szabályozási Tervét, és az alkotmányos szabályoknak megfelelően gondoskodjon a vezetékes ivóvíz ellátás vonatkozásában annak módosításáról.
Kezdeményezés
	Az 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján felkérem Budakalász Nagyközség Önkormányzatának Polgármesterét, hogy a panaszos és társai által kért tulajdonosi hozzájárulást mielőbb szíveskedjen kiadni, hogy a vízhálózatra való csatlakozás érdekében a tervezés, kivitelezés mielőbb megkezdődhessen.
	Kérem Budakalász Nagyközség Önkormányzatának Polgármesterét, hogy a jogalkotási javaslatommal kapcsolatban 60 napon belül, a kezdeményezésemmel kapcsolatban pedig 30 napon belül szíveskedjék álláspontjáról és a megtett intézkedésről tájékoztatni.
Budapest, 2003. december 
Takács Albert