Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4524/2003. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Sipos Beáta

Az eljárás megindulása

A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához címzett beadványában Kunbaracs Község önkormányzatának eljárását sérelmezte a részére járó gyermekvédelmi támogatás, valamint a rendszeres szociális segélye folyósítása kapcsán. Beszámolt arról, hogy 2003-ban több ízben késedelmesen kapta meg az említett ellátásokat. Leírta, hogy tartósan fogyatékos fiával él egy háztartásban és munkája sajnos jelenleg nincs, havi jövedelmét a gyermekvédelmi támogatás, a rendszeres szociális segély és a családi pótlék teszi ki, így az önkormányzat a késedelmes folyósítással ellehetetleníti a mindennapi megélhetésüket. A hivatalhoz 2003 szeptemberében előterjesztett beadványában a július havi járandósága elmaradását sérelmezte, ill. ennek hozzájutásához kérte az állampolgári jogok országgyűlési biztosának a segítségét. 

A panaszos kiegészítő beadványában előadta, hogy a szeptemberi ellátást sem kapta meg, ezáltal megélhetése is veszélybe került. Sérelmezte továbbá, hogy az önkormányzathoz 2003 márciusában benyújtott átmeneti segély iránti kérelmére nem kapott választ.

Az ügyben az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és a tisztességes eljáráshoz való jog, a jogorvoslathoz való jog, valamint a szociális biztonsághoz való jog megsértésének a gyanúja miatt vizsgálatot indítottam. Ennek során a beadvány megküldésével felkértem a község jegyzőjét, hogy a panaszosnak járó, elmaradt ellátás folyósítása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket, egyidejűleg tájékoztatást kértem a panasz hátteréről és a megtett intézkedésekről. 

A megállapított tényállás 

A panaszos beadványa, valamint a jegyző által adott tájékoztatás és a csatolt iratok alapján az alábbi tényállást állapítottam meg:

A panaszos 2002 márciusától részesül az aktív korúak rendszeres szociális segélyében, fia után pedig rendszeres gyermekvédelmi támogatást kap. Nevezett megélhetési gondjai ismertek a helyi önkormányzat előtt is. A jegyzőtől bekért iratok szerint 2003. januárjában a panaszos részére családi pótlék kiegészítését állapítottak meg. A rendszeres szociális segély folyósítása 2003 áprilisától, a 30 napos közcélú munka idejére, szünetelt.  A polgármester 2003. május 8-án kelt határozatában egyszeri támogatás - amely, mint szülőt illette meg a gyermekvédelmi támogatásban részesülő gyermeke után - megállapításáról értesítette a panaszost. Ezt követően 2003. június 8-án hivatalból 2000,-Ft összegű átmeneti segélyt állapítottak meg részére. 

A támogatások folyósítási rendje 2003-ban az alábbiak szerint alakult: 
-a rendszeres gyermekvédelmi támogatás vonatkozásában: 2003. január 29., március 19., április 3., május 28.+egyszeri támogatás, július 8., július 30., augusztus 9., október 8., október 30.; 
-a rendszeres szociális segély kapcsán pedig: 2003. január 29., március 19., április 3., május 31-ig szünetelt, július 8., augusztus 9., október 8., október 30. 
A jegyző kitért arra, hogy az önkormányzat évek óta ÖNHIKI (önhibáján kívül hátrányos helyzetben lévő településeknek járó) támogatásban részesül, a bevételek és a normatívák az alapvető kiadásokat sem fedezik. A forráshiány miatt előfordul, hogy 1, 5 hónapos késéssel tudják csak kifizetni a segélyeket.

2003. március 18-án a panaszos egyszeri átmeneti segély megállapítása iránt kérelmet nyújtott be a község polgármesteréhez címezve, amelyben leírta, hogy fiát egyedül neveli, szociális segélyből él, melyet nem kap meg minden hónapban, betegsége miatt rendszeres gyógykezelés alatt áll, így komoly megélhetési gondjai vannak. Az önkormányzat ezt a kérelmet érdemben nem bírálta el.

Az ügy jogszabályi háttere

A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Sztv.)

5. § A szociális ellátásra jogosultság, a jogosultat érintő jog és kötelezettség megállapítására, továbbá a hatósági ellenőrzésre (a továbbiakban: szociális igazgatási eljárás) az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló, többször módosított 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) rendelkezéseit az e törvényben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
25. § (1) A jogosult részére jövedelme kiegészítésére, pótlására pénzbeli szociális ellátás nyújtható.
(3) A települési önkormányzat szociális rászorultság esetén - a szociális alapellátás keretében - a jogosult számára időskorúak járadékát, rendszeres szociális segélyt, lakásfenntartási támogatást, ápolási díjat, átmeneti segélyt állapít meg e törvényben, valamint az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek szerint (a továbbiakban együtt: szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások).
32. § (1) A szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások iránti kérelmet - ha e törvény másként nem rendelkezik - a kérelmező lakóhelye szerint illetékes települési önkormányzat polgármesteri hivatalánál vagy az önkormányzat rendeletében meghatározott önkormányzati szervnél kell előterjeszteni.
(3) Ha e törvény másként nem rendelkezik, az önkormányzat rendeletben szabályozza az önkormányzati pénzbeli ellátások megállapításának, kifizetésének, folyósításának, valamint ellenőrzésének szabályait.
45. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testülete a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került, valamint időszakosan vagy tartósan létfenntartási gonddal küzdő személyek részére a rendeletében meghatározott átmeneti segélyt nyújt. Átmeneti segély pénzintézeti tevékenységnek nem minősülő kamatmentes kölcsön formájában is nyújtható.
(2) Az átmeneti segély esetén az ellátás megállapításánál figyelembe vehető egy főre számított havi családi jövedelemhatárt az önkormányzat rendeletében úgy kell szabályozni, hogy az az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegénél, egyedül élő esetén annak 150%-ánál alacsonyabb nem lehet.
(3) Az átmeneti segély adható alkalmanként és havi rendszerességgel. Az alkalmankénti segély gyógyszertámogatásként, illetve az egészségbiztosítás által nem vagy csak részben támogatott egészségügyi szolgáltatás díjaként is megítélhető. A havi rendszerességgel adott átmeneti segély jövedelemkiegészítő támogatásként, rendszeres nevelési támogatásként, továbbá az önkormányzat rendeletében meghatározott más ellátási formaként is nyújtható.
(4) Elsősorban azokat a személyeket indokolt átmeneti segélyben részesíteni, akik önmaguk, illetve családjuk létfenntartásáról más módon nem tudnak gondoskodni, vagy alkalmanként jelentkező többletkiadások, különösen betegség, elemi kár miatt anyagi segítségre szorulnak.
132. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy megállapítsa
a) a pénzbeli szociális ellátások folyósításának és elszámolásának részletes szabályait;

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.)

4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni. (…)
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell:
a) az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, az ügyfél nevét és lakóhelyét (székhelyét), az ügy számát, tárgyának és ügyintézőjének megjelölését,
b) a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást,
c) az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat; az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait; az eljárt szakhatóságok megnevezését és azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta,
d) a határozat hozatalának helyét és idejét, a határozat aláírójának nevét, hivatali beosztását és a közigazgatási szerv bélyegzőlenyomatát.
(2) Ellenérdekű ügyfél hiányában a kérelemnek helyt adó első fokú határozat, továbbá az egyezséget tartalmazó vagy jóváhagyó határozat indokolása és a kérelemnek helyt adó első fokú határozatban a jogorvoslatról való tájékoztatás is mellőzhető.
(3) A határozatot külön íven kell megszövegezni, illetőleg jegyzőkönyvbe kell foglalni, vagy az ügyiratra kell feljegyezni. Külön íven kell megszövegezni a határozatot, ha azt kézbesítés útján közlik, vagy ha az ügyfél kérelmére a kihirdetett határozatot neki megküldik.
(4) A jegyzőkönyvbe foglalt vagy az ügyiratra feljegyzett határozatban nem kell feltüntetni az (1) bekezdés a) és d) pontjában foglalt adatokat, ha azok az iratból kitűnnek.
45. § (1) A határozatot kézbesítés útján kell közölni, a jelen levő ügyféllel azonban - ha jogszabály nem zárja ki - kihirdetés útján is közölni lehet. Jogszabály lehetővé teheti a határozat - beleértve az 50-53. §-ban foglaltakat is - elektronikus dokumentumban történő kézbesítését.

Egyes pénzbeli szociális ellátások folyósításának és elszámolásának szabályairól szóló 30/1993. (II.17.) Korm. rendelet
1. § (2) A megállapított időskorúak járadékát, a munkanélküliek jövedelempótló támogatását a rendszeres szociális segélyt és az ápolási díjat (a továbbiakban együtt: szociális ellátás) utólag minden hónap 5-éig kell folyósítani. A folyósításról a települési önkormányzat jegyzője (a továbbiakban: jegyző) gondoskodik.

A gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX.10.) Korm. rendelet
67. § (1) A tárgyhónapra esedékes rendszeres gyermekvédelmi támogatás, illetve emelt összegű rendszeres gyermekvédelmi támogatás teljes összegét a tárgyhónapot követő hónap 5. napjáig kell - utólag - folyósítani. Az egyszeri támogatás összegét a június hónapban esedékes rendszeres gyermekvédelmi támogatás, illetve emelt összegű, rendszeres gyermekvédelmi támogatás folyósításával egyidejűleg kell kifizetni.
(2) Az (1) bekezdés szerint esedékes egyszeri támogatás a települési önkormányzat döntése alapján természetbeni ellátás formájában is nyújtható, különösen az általános iskolás gyermekek tankönyv- és tanszerellátásának támogatásaként.
(3) A rendszeres gyermekvédelmi támogatás elszámolása során az egyes pénzbeli szociális ellátások folyósításának és elszámolásának szabályairól szóló 30/1993. (II. 17.) Korm. rendelet 7. §-ának (8)-(9) bekezdésében, 7/A. §-ában, valamint a 9. §-ában foglaltakat értelemszerűen alkalmazni kell.

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.)
1. § (5) Törvény a helyi önkormányzatnak kötelező feladat- és hatáskört is megállapíthat. A kötelezően ellátandó önkormányzati feladat- és hatáskörök meghatározásával egyidejűleg az Országgyűlés biztosítja az ellátásukhoz szükséges anyagi feltételeket, dönt a költségvetési hozzájárulás mértékéről és módjáról.
(6) A helyi önkormányzat a törvény keretei között:
a) önállóan alakíthatja szervezetét és működési rendjét, önkormányzati jelképeket alkothat, helyi kitüntetéseket és elismerő címeket alapíthat;
b) önkormányzati tulajdonával önállóan rendelkezik, bevételeivel önállóan gazdálkodik, az önként vállalt és a kötelező önkormányzati feladatok ellátásáról egységes költségvetéséből gondoskodik. Saját felelősségére vállalkozói tevékenységet folytathat. Kiegészítő állami támogatásra jogosult az önhibáján kívül hátrányos helyzetben levő települési önkormányzat;
c) szabadon társulhat más helyi önkormányzattal, érdekeinek képviselete és védelme céljából területi, valamint országos érdekképviseleti szervezetbe tömörülhet, feladat- és hatáskörében együttműködhet külföldi helyi önkormányzattal, beléphet nemzetközi önkormányzati szervezetekbe.
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás, a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, a köztemető fenntartása, a helyi közutak és közterületek fenntartása, helyi tömegközlekedés, a köztisztaság és településtisztaság biztosítása; gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól; közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában; az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokrólvaló gondoskodás; a közösségi tér biztosítása; közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatása; a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosítása; az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatokban a települési önkormányzat maga határozza meg - a lakosság igényei alapján, anyagi lehetőségeitől függően -, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el.
(3) Törvény a települési önkormányzatokat kötelezheti arra, hogy egyes közszolgáltatásokról és közhatalmi helyi feladatok ellátásáról gondoskodjanak. E kötelezettségek a település nagyságától, a lakosságszámtól, és egyéb feltételektől függően eltérően is megállapíthatók.
(4) A települési önkormányzat köteles gondoskodni az egészséges ivóvízellátásról, az óvodai nevelésről, az általános iskolai oktatásról és nevelésről, az egészségügyi és a szociális alapellátásról, a közvilágításról, a helyi közutak és a köztemető fenntartásáról; köteles biztosítani a nemzeti és az etnikai kisebbségek jogainak érvényesülését.
81. § (2) Az önkormányzat a feladatai ellátásának feltételeit saját bevételekből, átengedett központi adókból, más gazdálkodó szervektől átvett bevételekből, központi költségvetési normatív hozzájárulásokból, valamint támogatásokból teremti meg.
84. § (1) Az Országgyűlés normatív költségvetési hozzájárulást állapít meg a települések lakosságszámával, egyes korcsoportokkal, intézményi ellátottakkal arányosan és egyéb mutatók alapján.
(2) A központi költségvetésben meghatározott összeg felhasználásra vonatkozó kötöttség nélkül - az önkormányzatnál felmerülő személyi jellegű juttatásokat és egyéb kifizetéseket terhelő levonások, járulékok teljesítését és elszámolását követően -, közvetlenül megilleti a helyi önkormányzatokat, illetőleg a törvény által meghatározott körben a feladatot ellátó önkormányzatot.
87. § (1) Önállósága és működőképessége védelme érdekében kiegészítő állami támogatás illeti meg az önhibáján kívül hátrányos helyzetben levő települési önkormányzatot. A támogatás feltételéről és mértékéről az Országgyűlés az állami költségvetési törvényben dönt.

A Magyar Köztársaság 2003. évi költségvetéséről szóló 2002. évi LXII. törvény
A helyi önkormányzatok normatív hozzájárulásai
9. Pénzbeli és természetbeni szociális és gyermekjóléti ellátások
 Fajlagos összeg:	 3300-15 000 forint/lakos	
A hozzájárulás a települési önkormányzatok által külön jogszabály alapján nyújtható pénzbeli és természetbeni szociális és gyermekjóléti ellátásokhoz, az egyes ellátásokhoz tartozó és az önkormányzatokat terhelő különféle járulék- és hozzájárulás-fizetési kötelezettségekhez, valamint a közcélú munka szervezésének igazgatási feladataihoz kapcsolódik.
E feladatok különösen: a rendszeres gyermekvédelmi támogatásnak, a rendszeres szociális segélynek, az időskorúak járadékának, a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvényben (a továbbiakban: Szt.) 41. § (1) bekezdésében szabályozott ápolási díjnak és az utána fizetendő nyugdíjbiztosítási járuléknak, az adósságcsökkentési támogatásnak, az adósságkezelési szolgáltatáshoz kapcsolódó lakásfenntartási támogatásnak, a tartósan munkanélküliek jövedelempótló támogatásának és az ezen ellátottak után fizetendő egészségügyi hozzájárulásnak a 10%-a, a rendkívüli gyermekvédelmi támogatás, az Szt. 41. § (4) bekezdésében szabályozott ápolási díj és nyugdíjbiztosítási járuléka, a lakásfenntartási támogatás, az átmeneti (krízis-) segélyezés, a temetési segély, a köztemetés, a közgyógyellátás, valamint a gyermekek napközbeni ellátása keretében nyújtott étkeztetés térítési díjának szociális alapon történő egyedi mérséklése vagy elengedése.
A települési önkormányzatokat ez az összeg a lakosságszám alapján a települések szociális jellemzőiből képzett mutatószám szerint differenciáltan illeti meg.
A mutatószám kialakításában:
- 30%-os súllyal a rendszeres gyermekvédelmi támogatásban részesülőknek a 2002. március, június és szeptember havi létszámadatokból számított átlagának,
- 20%-os súllyal a 60 éves és idősebb korcsoportba tartozók számának,
- 30%-os súllyal a rendszeres szociális segélyben részesülőknek a települési önkormányzatok visszaigénylése alapján nyilvántartott, valamint a közcélú foglalkoztatásban részt vevőknek a 2002. március, június és szeptember havi együttes létszámadataiból számított átlagának,
- 20%-os súllyal a 18-59 éves korcsoportba tartozó, személyi jövedelemadót nem fizetők számának a 2001. évi adóbevallások összesítése alapján számított lakosságszámon belüli
részaránya szerepel.
A helyi önkormányzatok működőképességének megőrzését szolgáló kiegészítő támogatások
1. Önhibájukon kívül hátrányos helyzetben lévő helyi önkormányzatok támogatása
 ELŐIRÁNYZAT:	 11 500 millió forint	
A működési forráshiányból és az önkormányzati kötelező feladatok alacsony szintű ellátási képességéből eredően az önhibájukon kívül hátrányos helyzetben levő helyi önkormányzatok támogatást igényelhetnek az alábbi feltételek szerint.
E támogatást csak azok az önkormányzatok igényelhetik, amelyek a normatívan képződő forrásokon túl a saját források maximális feltárására és a kiadások lehetséges csökkentésére tett intézkedések mellett sem képesek a kötelező önkormányzati feladatok ellátására, valamint az 1990. december 31. előtti hitel-, kötvénykötelezettség és azok tárgyévben esedékes kamatai teljesítésére.
A helyi önkormányzatok normatív, kötött felhasználású támogatásai
II. EGYES SZOCIÁLIS FELADATOK KIEGÉSZÍTŐ TÁMOGATÁSA
1. Egyes jövedelempótló támogatások kiegészítése
 ELŐIRÁNYZAT:	 59 005,7 millió forint	
A támogatás a települési önkormányzatok által külön jogszabály alapján a rendszeres gyermekvédelmi támogatásban, a rendszeres szociális segélyben, az időskorúak járadékában, a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szt.) 41. § (1) bekezdésében szabályozott ápolási díjban, az adósságcsökkentési támogatásban, az adósságkezelési szolgáltatáshoz kapcsolódó lakásfenntartási támogatásban részesülő személyek számára, valamint az Szt. 41. § (1) bekezdésében szabályozott ápolási díj után járó nyugdíjbiztosítási járulékra kifizetett összegek 90%-ának fedezetére szolgál. Az előirányzat igénybevétele az önkormányzatok által havonta kifizetett összegek 90%-a alapján, a hajléktalan személyek rendszeres szociális segélye és az időskorúak járadéka esetében, továbbá a bentlakásos szociális intézményben lakó és időskorúak járadékában részesülő személyek esetében a részükre kifizetett ellátások 100%-a alapján történik.
Megilleti továbbá a támogatás az önkormányzatokat a 93/1990. (XI. 21.) Korm. rendelet alapján a személyes szabadság korlátozása miatti kárpótlás címén kifizetett összegek 100%-ára.

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmánya

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai

I. A szociális ellátások folyósításának elmaradása

A vizsgálat során megállapítottam, hogy az önkormányzat a rendszeres szociális segélyt és a rendszeres gyermekvédelmi támogatást valóban késedelmesen folyósította a panaszos részére. Az eljárásom során bekértem a község képviselő-testületének az egyes rászorultságtól függő pénzbeli és természetbeni ellátásokról szóló rendeletét annak megállapítása érdekében, hogy tartalmaz-e eltérő szabályozást az ellátások folyósítása tárgyában a magasabb szintű jogszabályokhoz képest. Kunbaracs önkormányzata azonban nem határozta meg az ellátások folyósításának külön szabályait, ezért erre az Sztv. rendelkezései, illetve annak felhatalmazása alapján a vonatkozó Kormányrendelet előírásai az irányadók. Az egyes pénzbeli szociális ellátások folyósításának és elszámolásának szabályairól a 30/1993. (II.17.) Korm. rendelet rendelkezik, amely szerint a megállapított rendszeres szociális segélyt utólag minden hónap 5-éig kell folyósítani. A folyósításról a települési önkormányzat jegyzője gondoskodik. Hasonló szabályozást tartalmaz a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX.10.) Korm. rendelet is, mely szerint a tárgyhónapra esedékes rendszeres gyermekvédelmi támogatás, illetve emelt összegű rendszeres gyermekvédelmi támogatás teljes összegét a tárgyhónapot követő hónap 5. napjáig kell - utólag - folyósítani.

Az önkormányzat jegyzője a folyósítás elmaradását az önkormányzat forráshiányával indokolta. Az önkormányzati önállóság alkotmányos és törvényi garanciái között szerepel az, hogy az önhibáján kívül hátrányos helyzetben lévő települési önkormányzat kiegészítő támogatásra jogosult. Az önkormányzati bevételek nagy részét a központi költségvetésből származó pénzeszközök teszik ki, melyek elosztása normatív módon történik. Mivel ez az elosztási rendszer nem tudja megnyugtatóan rendezni az átlagostól való eltéréseket, három kiegészítő támogatási rendszer alakult ki a magyar szabályozásban. A címzett és céltámogatások mellett az önhibáján kívül hátrányos pénzügyi helyzetben lévő települések működőképességét helyreállító, megőrző külön pénzalap az, amely az önkormányzati alapfunkció – a működés – pénzügyi feltételeit hivatott biztosítani azokon a településeken, amelyek erre önerőből képtelenek. Ugyanakkor működik a központosított előirányzatok rendszere, amely a különösen fontos önkormányzati feladatokhoz kapcsolódik.

Az éves költségvetési törvények a helyi önkormányzatok számára központosított előirányzatokból is átengednek bevételi forrásokat, felhasználási kötöttséggel. Az éves költségvetési törvény szabályozza a kiegészítő támogatás igénybevételének feltételeit, valamint az egyes támogatandó jogcímek keretösszegét. Az Ötv. Kommentár kitér arra, hogy a kötelező szolgáltatások, az alapvető közellátás minden állampolgárnak alanyi jogon jár. Nem vonható meg a lakosság egy részétől ez a járandósága azért, mert a település gazdasági lehetőségei az átlagnál rosszabbak. Ezért az átlagos feltételeknél kedvezőtlenebb körülmények között gazdálkodó önkormányzatok pénzügyi gondjainak rendezéséhez az államnak kiegészítő támogatási rendszert kell működtetnie.

Az önhibáján kívül hátrányos helyzetben lévő (forráshiányos) önkormányzat, valamint a tartósan fizetésképtelen helyi önkormányzat kiegészítő támogatást igényelhet. A költségvetési törvény meghatározza azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén támogatást kaphat az önkormányzat. Így többek között csak az az önkormányzat igényelheti ezt a támogatást, amely a normatívan képződő forrásokon túl a saját forrásai feltárására és a kiadásai csökkentésére tett intézkedések mellett sem képes a kötelező önkormányzati feladatok ellátására.

Az Ötv. értelmében törvény kötelezheti a települési önkormányzatot arra, hogy egyes közszolgáltatásokról és közhatalmi helyi feladatok ellátásáról gondoskodjanak. A települési önkormányzatok meghatározott feladatokat tehát kötelesek ellátni, függetlenül nagyságuktól, vagy a teherbíró képességüktől. A kötelező feladatok tekintetében az önkormányzatoknak nincs választási lehetőségük, legfeljebb arról dönthetnek saját elhatározásból, hogy a kötelező feladatot milyen mértékben és hogyan oldják meg. Garanciális jelentősége van ugyanakkor annak, hogy már az Ötv. meghatározza a helyi közszolgáltatásoknak azt a körét, amelyről minden települési önkormányzat köteles gondoskodni. Ezek a feladatok azok, amelyek elengedhetetlenül szükségesek a helyi közösségek alapfokú ellátásához, valamint a település üzemeléséhez. Minden település köteles gondoskodni az egészséges ivóvízellátásról, az óvodai nevelésről, az általános iskolai oktatásról és nevelésről, az egészségügyi és a szociális alapellátásról, a közvilágításról, a helyi közutak és köztemetők fenntartásáról; köteles biztosítani a nemzeti és etnikai kisebbségek jogainak érvényesülését.

Az egyes feladatkörök tartalmát más törvények határozzák meg, így a szociális alapellátás körébe tartozó önkormányzati feladatok az Sztv.-ben nyertek meghatározást. A szociális alapellátás két feladatkörből áll: az egyik a szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátási kötelezettség, a másik pedig a személyes gondoskodás keretébe tartozó szociális ellátási kötelezettségek. Az előbb említett ellátás keretében az önkormányzat a jogosult számára időskorúak járadékát, temetési segélyt, rendszeres szociális segélyt, lakásfenntartási támogatást, ápolási díjat, átmeneti segélyt állapít meg.

A 2003-as évre vonatkozó költségvetési törvény a helyi önkormányzatok normatív, kötött felhasználású támogatásai között rendelkezik az egyes szociális feladatok kiegészítő támogatásáról. A törvény itt kiemeli, hogy ez a támogatás a települési önkormányzatok által külön jogszabály alapján a rendszeres gyermekvédelmi támogatásban, a rendszeres szociális segélyben, az időskorúak járadékában, a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 41. § (1) bekezdésében szabályozott ápolási díjban, az adósságcsökkentési támogatásban, az adósságkezelési szolgáltatáshoz kapcsolódó lakásfenntartási támogatásban részesülő személyek számára, valamint az Sztv. 41. § (1) bekezdésében szabályozott ápolási díj után járó nyugdíjbiztosítási járulékra kifizetett összegek 90 %-ának fedezetére szolgál. Az előirányzat igénybevétele az önkormányzatok által havonta kifizetett összegek 90 %-a alapján történik.

A fentiekre tekintettel tehát az érintett önkormányzatnak a rendszeres szociális segély és a rendszeres gyermekvédelmi támogatás folyósításáról a tárgyhónapot követő hónap 5. napjáig kell intézkednie. Az ellátások fedezetét 90 %-ban az állam, 10 %-ban pedig az önkormányzatnak kell biztosítania. Mivel az adott település forráshiányos, a működőképessége megőrzése mellett, a kötelező feladatai ellátása érdekében is kapja az önhibáján kívül hátrányos helyzetben lévő önkormányzatoknak járó támogatást. 

Mindezek alapján megállapítom, hogy Kunbaracs Község Önkormányzata megsértette a hivatkozott jogszabályok előírásait, így a rendszeres ellátások folyósításával elmaradt. Mulasztásával a panaszos megélhetését veszélyeztette és egyben visszásságot okozott az Alkotmányban deklarált szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben.

II. Az átmeneti segély iránti kérelem elbírálásának hiánya

A vizsgálat során megállapítottam azt is, hogy a panaszos 2003. március 18-án kelt kérelmében szociális helyzetének javítása ill. anyagi gondjai enyhítése érdekében kért segítséget a helyi önkormányzattól. Egyszeri átmeneti segély megállapítása iránt fordult az önkormányzathoz.

A beszerzett iratokból és a kapott tájékoztatásból kitűnik, hogy a panaszos kérelmét az önkormányzat nem bírálta el. A vizsgálat rámutat arra, hogy a községi önkormányzat az ügyben nem tartotta be az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló, többször módosított 1957. évi IV. törvény (Áe.) rendelkezéseit. A jogszabály előírja, hogy a közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Az adott esetben megállapítható, hogy az önkormányzat nem folytatott le eljárást és nem gondoskodott a szabályszerű határozat meghozataláról sem, jogorvoslati lehetőséget nem biztosított a panaszos számára.

Az Alkotmánybíróság több határozatában, így például a 72/1995. (XII.15.) AB határozatában is kimondta, hogy az „Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. Az ügyfélnek ugyanakkor alapvető érdeke fűzödik e döntés mielőbbi meghozatalához." 

Azzal, hogy az önkormányzat nem tett eleget az Áe.-ben előírt eljárási kötelezettségének, a panaszos kérelme kapcsán a tényállást nem tisztázta és nem hozott érdemi határozatot sem, visszásságot okozott az Alkotmányban deklarált jogállamiság, az abból eredő jogbiztonság és a tisztességes eljáráshoz való joggal, valamint a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben. 

Ajánlás

Az ellátások folyósításával kapcsolatban felmerült alkotmányos visszásság orvoslása érdekében, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Bács-Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy a helyi önkormányzatokról szóló 1990. LXV. törvény 98. §-ában biztosított törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja felül az önkormányzat működését, és amennyiben az ellenőrzés során szerzett tapasztalatai indokolják, kezdeményezze az önkormányzat gazdálkodását érintő vizsgálat lefolytatását az Állami Számvevőszéknél.

Kérem a hivatalvezetőt, hogy 30 napon belül szíveskedjen tájékoztatni az ajánlás tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedéséről.

Kezdeményezés

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Kunbaracs Község Önkormányzat képviseletében eljáró polgármestert, hogy a panaszos márciusi kérelmét bírálja el és hozzon alakszerű határozatot, szem előtt tartva az Sztv. és a vonatkozó helyi rendelet, valamint az Áe. rendelkezéseit.

A jövőre tekintettel pedig felkérem az önkormányzat jegyzőjét és polgármesterét, hogy hívják fel az önkormányzat dolgozóinak figyelmét az Áe. rendelkezéseinek maradéktalan betartására.

Kérem az önkormányzat képviseletében eljáró polgármestert, valamint a jegyzőt, hogy az Obtv. 21. § (2) bekezdésében foglaltak alapján a kezdeményezésekkel kapcsolatos álláspontjukról és megtett intézkedéseikről 30 napon belül, értesíteni szíveskedjenek.

Budapest, 2004. március 17.

Lenkovics Barnabás