Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 4312/2003. sz. ügyben

Előadó: dr. Kiss László
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványa szerint a Pécsi Rendőrkapitányságon az ellene folytatott 3637/2000.bü. számú büntetőeljárást 2001. november 20-án bűncselekmény hiányában megszüntették, a határozat 2001. december 25-én jogerőre emelkedett, de ezt követően nem intézkedtek a bűnügyi nyilvántartásból való törlésére. A panaszos 2003. február 28-án útlevélkérelemmel fordult a Belügyminisztériumhoz, de kérelmét elutasították, mivel még mindig szerepelt a büntetőeljárás alatt állók nyilvántartásában.
A panasz alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. (Obtv.) 16. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el.

Érintett alkotmányos jog: 
A jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság elve, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.) 
Szabad mozgáshoz való jog (Alk. 58. § (1) bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
1999. évi LXXXV. törvény a bűnügyi nyilvántartásról és a hatósági erkölcsi bizonyítványról
7. § A bűnügyi nyilvántartás tartalmazza annak a személynek (a továbbiakban: nyilvántartott) az adatait, f) akit gyanúsítottként, illetve vádlottként büntetőeljárás alá vontak;
27. § (2) A nyomozás felfüggesztéséről, illetve továbbfolytatásáról, valamint a nyomozás megszüntetéséről a határozatot hozó nyomozó hatóság, ügyészség; a büntetőeljárás felfüggesztéséről, illetve továbbfolytatásáról, valamint megszüntetéséről, továbbá jogerős befejezéséről a határozatot hozó bíróság közli az adatokat. (3) Az adatszolgáltatást külön jogszabályban meghatározott formában és módon kell teljesíteni. (4) Az adatközlést a nyomozó hatóság és az ügyészség az alapos gyanú közlésének, illetőleg a nyomozás felfüggesztéséről, megszüntetéséről hozott határozata; a bíróság a büntetőeljárás felfüggesztéséről, megszüntetéséről, illetve befejezéséről hozott határozata jogerőre emelkedésének - továbbfolytatás elrendelése esetén a határozat meghozatalának - napjától számított három munkanapon belül teljesíti.
28. § A büntetőeljárás alatt állók nyilvántartásába felvett adatokat a) a büntetőeljárás jogerős befejezéséig, b) a nyomozás, illetve a büntetőeljárás megszüntetése esetén a határozat jogerőre emelkedéséig kell nyilvántartani.
34. § (1) A 33. § (1) bekezdés szerinti nyomozó hatóság intézkedik a szándékos bűncselekmény alapos gyanúja miatt büntetőeljárás alá vont személy ujj- és tenyérnyomatának levételére, továbbá arcfényképének elkészítésére. (2) A szándékos bűncselekmény alapos gyanúja miatt büntetőeljárás alá vont személy köteles alávetni magát az ujj- és tenyérnyomat vételi eljárásnak, valamint a fényképezésnek.

7/2000. (II. 16.) BM-IM együttes rendelet a bűnügyi nyilvántartást kezelő szervről, az adatközlés és az adatszolgáltatás rendjéről
Adatközlés a bűnügyi nyilvántartás részére
2. § (1) A bűnügyi nyilvántartás részére az adatközlést az 1. számú melléklet szerinti 1-8. számú adatlapoknak, illetve a 2. számú melléklet szerinti „ujjnyomat adatlap” nyomtatványon az ujj- és tenyérnyomatoknak, valamint a fényképeknek, továbbá a DNS-mintának a (3) és a (4) bekezdésben meghatározott időn belül a Központi Hivatalhoz történő megküldésével kell teljesíteni. eb) a nyomozó hatóság és az ügyészség által a nyomozás megszüntetéséről hozott határozat esetén a jogorvoslatra nyitva álló idő elteltének, napjától számított három munkanapon belül kell teljesíteni.
17. § A nyomozó hatóság a büntetőeljárás alatt állók nyilvántartása részére a 6. számú adatlapon a Tv. 26. §-ának a)-c) és e)-g) pontjában, valamint a Tv. 27. §-ának (2) bekezdésében meghatározott adatokat közli arról, akivel szemben a) büntetőeljárást indított, b) a nyomozást felfüggesztette, illetőleg a felfüggesztett nyomozás folytatását rendelte el, c) a nyomozást megszüntette. (2) A nyomozó hatóság a daktiloszkópiai és fényképnyilvántartás részére a 7. számú adatlapon a Tv. 32. §-ának a)-d) pontjában és a Tv. 33. §-ának (3) bekezdésében felsorolt adatokat közli arról, akivel szemben a Tv. 31. §-ának a) pontjában meghatározott bűncselekmény megalapozott gyanúja miatt elrendelt nyomozást megszüntette.

1/1990. Legf. Ü. Utasítás a büntetés-végrehajtás törvényességének ügyészi felügyeletéről
A BŰNÜGYI NYILVÁNTARTÁS FELÜGYELETE
24. § (1) Az ügyész törvényességi felügyeleti tevékenysége során kísérje figyelemmel a bűnügyi nyilvántartás törvényességét és azt is, hogy a büntetett előélethez fűződő hátrányok alóli mentesítés a jogszabályoknak megfelelően történjen. (2) Ha az ügyész felügyeleti munkája során törvénysértést észlel, intézkedni kell annak megszüntetése érdekében. Az ügyész indítványozza a bíróság mentesítést kimondó határozatának hatályon kívül helyezését, ha a mentesítés hatályát vesztette vagy utóbb megállapítják, hogy a mentesítésnek törvényi akadálya volt [1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 577. § (4) bekezdés]. (3) A bűnügyi nyilvántartás törvényességi felügyeletének ellátását az ügyész külön intézkedésben meghatározottak szerint látja el.

Megállapított tényállás
A panaszostól és a Pécsi Rendőrkapitányságtól, illetve a BM Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivataltól beszerzett iratok alapján a következőket állapítottam meg:
A bűnügyi nyilvántartásról és a hatósági erkölcsi bizonyítványról szóló 1999. évi LXXXV. törvény rendelkezései szerint a büntetőeljárás alá vont személyek adatairól a nyomozó hatóság a jogszabályban előírt adatlapokat állít ki, és azokat a bűnügyi nyilvántartásokat kezelő BM Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal részére megküldi. A törvény 27. § (4) bekezdése alapján a nyomozó hatóság a nyomozást megszüntető határozat jogerőre emelkedésétől számított három munkanapon belül köteles az adatok törlése iránt intézkedni.
A Pécsi Rendőrkapitányság vezetője 205-62/2004-P. számú levelében arról tájékoztatott, hogy 2002. február 21-én – a nyomozás megszüntetése után három hónappal - megküldték a 6-os és 7-es adatlapot (a büntetőeljárás alatt állók nyilvántartásának kezelője részére, illetve a daktiloszkópiai és fényképnyilvántartás kezelője részére) a Bűnügyi Szakértői és Kutató Intézet részére, a bűnügyi nyilvántartásból való törlés céljából. 2003. február 28-án a panaszos útlevélkérelmet nyújtott be, de útlevelét nem kapta meg az elintézési határidő alatt. Érdeklődésére közölték, hogy a késedelem oka az volt, hogy nem törölték a büntetőeljárás alatt állók nyilvántartásából.  
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 18. § (2) bekezdés alapján kértem a BM Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal vezetőjének tájékoztatását arról, hogy a rendőrkapitányság intézkedése megfelelt-e az adott időpontban hatályos utasításoknak (tekintettel arra, hogy a 7/2000.(II. 16.) BM-IM rendelet nem jelöli meg pontosan, hogy az adatlapok milyen módon juttathatók el az egyes nyilvántartások kezelőihez). Kértem annak közlését, hogy a Bűnügyi Szakértői és Kutató Intézet mikor továbbította az adatlapokat a Hivatalhoz, és a nyilvántartáson való átvezetés mikor történt meg, illetve a több mint egy éves késedelemért kit terhel felelősség.
A Hivatal vezetőjének válasza szerint a panaszos 2003. február 28-án, a lakóhelye szerinti települési önkormányzat polgármesteri hivatalánál benyújtott útlevélkérelme 2003. március 18-án érkezett a Hivatalba. Az eljárás során megállapították, hogy a panaszos a Pécsi Rendőrkapitányság 3637/2000. bűnügyi számú határozatával szerepel a büntetőeljárás alatt állók nyilvántartásában. 2003. április 3-án írásban (faxon) megkeresték a Pécsi Rendőrkapitányság Bűnügyi Osztályát a büntetőeljárással kapcsolatban, de választ nem kaptak.
A panaszos jogi képviselője 2003. április 3-án faxon eljuttatta az Útlevél Osztályra a Pécsi Rendőrkapitányság nyomozást megszüntető határozatának másolatát, ennek alapján ugyanezen a napon a panaszos nyilvántartási adatait a büntetőeljárás alatt állók nyilvántartási alrendszeréből, illetve a daktiloszkópiai és fényképnyilvántartási alrendszerből törölték. A Pécsi Rendőrkapitányság által kiállított adatlapok – amelyeket tájékoztatásuk szerint 2002. február 21-én postáztak – nem érkeztek meg a Hivatalhoz.
A panaszos útlevelét 2003. április 7-én kiállították és postai úton megküldték a részére.
A hivatalvezető tájékoztatása szerint a Hivatal Bűnügyi Nyilvántartó Osztálya napi tevékenysége során rendszeresen felhívja az adatszolgáltató szervek figyelmét – az osztály tevékenysége felett törvényességi felügyeletet gyakorló Legfőbb Ügyészségi ügyész közreműködésével – a bűnügyi nyilvántartást kezelő szervről, az adatközlés és az adatszolgáltatás rendjéről szóló 7/2000. (II. 16.) BM-IM együttes rendelet 2. §-ának (3) és (4) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatás teljesítési határidők betartására.

A vizsgálat megállapításai:
Az Alkotmány 58. § (1) bekezdésében deklarált szabad mozgáshoz való jog magába foglalja a tartózkodási hely szabad megválasztásának, a lakóhely vagy az ország elhagyásának jogát is. 
A büntetőeljárás, következményeitől függetlenül is súlyos hátrányt jelent az eljárás alá vont személy részére, amelyek egyik eleme lehet a szabad mozgásban történő különböző szintű korlátozás. A külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. tv. szerint nem utazhat külföldre a büntetőeljárás befejezéséig, akivel szemben olyan szándékosan elkövetett bűncselekmény miatt van folyamatban büntetőeljárás, amelyre a törvény öt évig terjedő, vagy ennél súlyosabb szabadságvesztést rendel. A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény alapján pedig a bíróság - a vádirat benyújtásáig az ügyész indítványára - a terhelt úti okmányának elvételét rendelheti el, ha olyan bűncselekmény miatt folyik eljárás, amelyre a törvény háromévi vagy ennél súlyosabb szabadságvesztést rendel, és az úti okmány elvétele a terhelt eljárási cselekményeknél való jelenlétének biztosítása végett indokolt.
A büntetőeljáráson kívül is számos olyan hatósági eljárás van, amelyekben valamilyen jogosultság megadása, tevékenység engedélyezése az állampolgárral szembeni - esetenként meghatározott bűncselekmények alapos gyanúja miatti - büntetőeljárás folyamatban lététől függ (lőfegyvertartás, bizonyos munkakörök betöltése, stb.). A törvény ezekre a szempontokra figyelemmel, továbbá az adatkezelés célhozkötöttsége fennállásához kapcsolódva határozza meg a gyanúsítottak nyilvántartásába felvett adatok nyilvántartásának idejét.
A megkeresett szervek tájékoztatásai alapján a Pécsi Rendőrkapitányság mulasztást követett el, amikor a panaszossal szemben folytatott büntetőeljárás jogerős megszüntetése után nem három napon belül, hanem három hónappal később küldte el a nyilvántartásból való törléshez szükséges adatlapokat. Nem volt egyértelműen megállapítható, hogy miért a Bűnügyi Szakértői és Kutató Intézet részére küldték meg mindkét adatlapot, és innen miért nem továbbították azokat a nyilvántartás kezelőjéhez. 
A BM Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal nem adott választ arra a kérdésre, hogy a rendőrkapitányság intézkedése megfelelt-e az adott időpontban hatályos utasításoknak. Nem volt megállapítható az sem, hogy a nyilvántartási problémák tisztázása a Hivatal kezdeményezésére, vagy az ügyfél jogi képviselőjének fellépésére indult meg.
A nyilvántartásból való törlés késedelme kétségtelenül sértette a bünügyi nyilvántartás szabályait, ennélfogva a jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság elvét, valamint a panaszosnak a tisztességes eljáráshoz való jogát (Alk. 2. § (1) bek.). Figyelemmel arra, hogy a panaszos végül hozzájutott az útiokmányhoz, a késedelemmel összefüggésben csak a szabad mozgáshoz fűződő alkotmányos jog (Alk. 58. § (1) bek.) veszélyeztetését állapítottam meg.
A panaszos személyes adatainak kezelése tekintetében felmerült az Alkotmány 59. § (1) bekezdésében foglalt személyes adatok védelméhez fűződő jog sérelme is (tekintve, hogy adatait több mint egy évig jogsértő módon tartották nyilván), azonban hatásköröm erre a területre nem terjed ki, ezért a jelentésemet tájékoztatásul az adatvédelmi biztosnak megküldöm. 
Tekintettel arra, hogy a beszerzett adatok alapján a mulasztás oka és a konkrét felelősség nem volt tisztázható, ezért az ügyben ajánlást nem teszek, de mivel a bűnügyi nyilvántartás feletti törvényességi felügyelet az 1/1990. Legf. Ü. Utasítás alapján az ügyészség hatáskörébe tartozik, jelentésemet tájékoztatásul a Legfőbb Ügyésznek, továbbá figyelemfelhívásul a belügyminiszternek és az országos rendőr-főkapitánynak is megküldöm.

Budapest, 2004. szeptember 14.

Takács Albert sk.