OBH 4125/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése

Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert a Nyíregyházi Rendőrkapitányság késedelmesen értesítette egy általa kezdeményezett büntetőeljárás befejezéséről és az őt érintő iratok megtekintésének lehetőségéről, gépkocsija bevont forgalmi engedélyét csak hosszas utánajárás eredményeként kapta vissza és panaszaira nem kapott választ. A panasz alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. (Obtv.) 16. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el.
Érintett alkotmányos jog:
•	A jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság elve, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.) 
•	Kérelemhez, panaszhoz való jog (Alk. 64. §)
Alkalmazott jogszabályok:
•	1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
53. § (2) A sértett
b) az őt érintő iratokat a nyomozás befejezését követően megtekintheti.
142. § (1) Ha a hatóság a nyomozást elvégezte, a gyanúsítottat és a védőt értesíti, hogy a nyomozás iratait megtekinthetik, illetőleg a fogva levő gyanúsítottat e célból előállítja. A gyanúsított és a védő az iratok megismerése során a nyomozás kiegészítését indítványozhatják, egyéb indítványokat és észrevételeket tehetnek. A gyanúsítottat erre a jogára figyelmeztetni kell. Az iratismertetés határnapjának elmulasztása miatt igazolásnak nincs helye.
•	35/2000. (XI. 30.) BM rendelet a közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a közúti közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról
84. § (1) A rendőr a forgalmi engedély műszaki lapját a helyszínen elveszi, illetve a rendszámtáblát érvényteleníti, ha
e) a jármű nem rendelkezik környezetvédelmi igazolólappal, vagy annak érvényessége legalább harminc napja lejárt,
(7) A helyszínen elvett forgalmi engedélyt a hatóság három munkanapon belül megküldi az üzemben tartó lakóhelye, székhelye szerint illetékes közlekedési igazgatási hatóságnak.
•	1977. évi I. törvény a közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról
17. § (1) A panasz olyan kérelem, amely egyéni jogsérelem vagy érdeksérelem megszüntetésére irányul és elintézése nem tartozik más, jogilag szabályozott - így különösen bírósági, államigazgatási, munkaügyi (szövetkezeti) döntőbizottsági - eljárásra.
19. § (1) A panaszt a lehető legrövidebb idő alatt, de legkésőbb a benyújtástól számított harminc napon belül el kell intézni.
(2) Az eljáró szerv vezetője az (1) bekezdés szerinti határidőt - indokolt esetben - egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről a panasztevőt értesíteni kell.
Megállapított tényállás:
	A panaszos beadványa és az ahhoz mellékelt iratok, továbbá a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei rendőr-főkapitány vizsgálatának eredményéről kapott tájékoztatás alapján a következőket állapítottam meg: 
1. A Nyíregyházi Rendőrkapitányság 3440/2001.bü. szám alatt nyomozást folytatott a panaszos gyermeke sérelmére elkövetett bűncselekmény miatt. A nyomozás befejezésekor az ügy előadója 2001. november 6-án kelt és a postai bélyegző szerint november 9-én postázott levélben értesítette a panaszost, hogy az ügyben keletkezett iratokat november 9-én 09.30-kor megtekintheti. A panaszos az értesítést 2001. november 12-én kapta kézhez, így az iratok megismerésére nem volt lehetősége. Állítása szerint az eljárás befejezésének módjáról az országgyűlési biztoshoz intézett panaszáig, 2002. augusztus 31-ig nem kapott tájékoztatást.
	A főkapitány megállapította, hogy a rendőrkapitányság Vizsgálati Osztályának előadója fegyelemsértést követett el, azáltal, hogy a nyomozás befejezéséről szóló értesítés postai úton történő kézbesítésére csak késve intézkedett. Megállapításáról - a szükséges intézkedések megtétele érdekében - tájékoztatta a fegyelmi jogkört gyakorló kapitányságvezetőt. 
2. A panaszos és férje 2002. május 2-án vásároltak egy személygépkocsit, amellyel május 6-án önhibájukon kívül balesetet szenvedtek. A balesetet követő vizsgálat során kiderült, hogy nem rendelkeznek érvényes környezetvédelmi igazoló lappal és érvényes kötelező felelősség biztosítással. Az intézkedő rendőr a gépkocsi forgalmi engedélyét elvette, az autó tulajdonjogáról az adás-vételi szerződés alapján igazolást állítottak ki. Az önkormányzat jegyzője 2002. május 29-én kelt határozatával, a hiányzó környezetvédelmi igazoló lap és érvényes kötelező felelősség biztosítás bemutatásáig a gépkocsit ideiglenesen kivonta a forgalomból. 
A panaszos szerette volna forgalomba helyezni a gépkocsit, azonban a rendőrség és a polgármesteri hivatal egy hónapon keresztül küldözgette a panaszost egymáshoz, mert nem találták a forgalmi engedélyt. A panaszos 2002. május 21-én írásban fordult panasszal a Nyíregyházi Rendőrkapitányság vezetőjéhez, de állítása szerint érdemi választ nem kapott, ezért panaszát az országos rendőrfőkapitányhoz címezve megismételte.
	A megyei rendőr-főkapitány vizsgálata megállapította, hogy a panaszos által tett két írásbeli beadványra a kapitányságvezető 2002. május 28-án kelt levelében válaszolt. A tértivevényes küldeményt 2002. május 30-án, 31-én és június 7-én is eredménytelenül kísérelték meg kézbesíteni. A posta június 17-én azzal küldte vissza a levelet, hogy a címzett nem kereste.
	A levélben a kapitányságvezető arról tájékoztatta a panaszost, hogy a forgalmi engedélyt az ügykezelő – a gépjármű tulajdonjogának rendezetlensége miatt – téves címre postázta. Azt is felajánlotta a panaszosnak, hogy beteg gyermeke gyógykezelésére tekintettel – mivel ehhez a családnak szüksége volt a gépkocsi használatára – a gépkocsi ismételt forgalomba helyezése érdekében, méltányossági alapon, soron kívüli eljárást kér a nyíregyházi okmányiroda vezetőjétől. A szabályosan postázott levél kézbesítésének meghiúsulása miatt a rendőrség munkatársait nem terhelte felelősség. 
Az ORFK közbiztonsági főigazgató-helyettese 260-58/2002.RP. számú levelében 2002. június 18-án tájékoztatta a panaszost, hogy panaszát illetékességből a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Rendőr-főkapitányságnak küldte meg. 
A panaszos a nyíregyházi kapitányságvezető leveléről nem tudott, ezért az országgyűlési biztoshoz intézett panaszában azt állította, hogy 2002. augusztus 31-ig nem kapott tájékoztatást panaszainak kivizsgálásáról.
A vizsgálat megállapításai:
	A rendelkezésre álló adatokból megállapítható, hogy a Nyíregyházi Rendőrkapitányság Vizsgálati Osztályának előadója 2001. november 6-án kelt levélben értesítette a panaszost a feljelentése alapján indult nyomozás befejezéséről, illetve arról, hogy november 9-én 09.30 órakor az őt érintő iratokba betekinthet. Az értesítést a panaszos november 12-én kapta kézhez, a borítékon november 9-i postai dátumbélyegző volt. 
A panaszra okot adó esemény idején hatályos büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény (Be.) alapján a hatóságnak nem volt olyan kötelezettsége, hogy az iratokat a nyomozás befejezése után a sértett elé tárja, mint ahogyan ezt megteszi a gyanúsítottal és a védővel. A nyomozás végén azonban a sértett igényelhette ezt, és kérelme ekkor a nyomozás érdekeire hivatkozással már nem volt elutasítható. A Be. 53. § (2) bekezdése ezért rendelkezett megengedő módon erről a sértetti jogról. 
A panaszos beadványából nem tűnt ki, hogy a kétségtelenül késedelmesen kapott - a betekintésre meghatározott időpontban még postán lévő - értesítés kézhezvételét követően bement-e a rendőrségre. Az értesítés alapján kérhette volna a betekintés lehetővé tételét.  
A fenti megállapításoktól függetlenül, a hatósági értesítéseket, idézéseket olyan időpontban kell elkészíteni, illetve postázni, hogy azok - a postai kézbesítési körülményeket is figyelembe véve - kellő időben az érintett tudomására jussanak. A megyei rendőr-főkapitány ezzel megegyező álláspontja szerint az előadó fegyelemsértést követett el, amikor az iratbetekintés időpontjának megállapításánál a fentieket nem vette figyelembe.
Tekintettel azonban arra, hogy a kitűzött időpont a panaszos részére nem jogvesztő határidő volt és elmulasztása nem jelentett olyan sérelmet, amely rövid úton nem lett volna orvosolható - továbbá figyelemmel a hivatkozott eljárásjogi szabályokra is -, a késedelmes értesítés ebben az esetben nem alapozza meg az alkotmányos jogok sérelmének megállapítását.
A panaszosnak a Nyíregyházi Rendőrkapitányságra küldött panaszbeadványaival és azok elintézésével kapcsolatban elfogadtam a megyei rendőr-főkapitány tájékoztatását, amely szerint azokra a kapitányság vezetője törvényes határidőben adott választ. A kézbesítés többszöri megkísérlése, majd ennek eredménytelensége után „a címzett nem kereste” jelzéssel a feladónak való visszaküldése megfelel a hatályos jogszabályoknak. 
A postai küldemények kézbesítésére vonatkozó szabályokat a postai szolgáltatások ellátásáról szóló 254/2001. (XII. 18.) Korm. rendelet III. Fejezete, a hivatalos irat kézbesítésére vonatkozó speciális szabályokat a 31. §-a tartalmazza. Eszerint a szolgáltató a hivatalos iratnak a címhelyre történő első kézbesítésének sikertelensége esetén értesítő hagyása mellett, köteles a kézbesítést a sikertelen kézbesítés napját követő ötödik munkanapon megismételni. Amennyiben a címhelyre történő második kézbesítés is sikertelennek bizonyul, a szolgáltató öt munkanapot kitevő rendelkezésre tartási időt követően - ha ez alatt a címzett a szolgáltató helyen azt nem veszi át - "nem kereste" jelzéssel visszaküldi a feladónak.
	A fentiek alapján a panasz ügyében alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg, ezért a vizsgálatot lezárom.
Budapest, 2003. szeptember
Takács Albert