Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 3670/2003. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Fogarassy Edit

Az eljárás megindulása:

A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bv. Intézetben fogvatartott panaszos beadványában sérelmezte egyrészt, hogy bejelentett lakcímét fiktívvé nyilvánították, így hajléktalan lett. Másrészt kifogásolta az előzetes letartóztatásba helyezését; harmadrészt pedig azt, hogy a feljelentése alapján indult büntetőügyben a nyomozást megszüntető határozatot a rendőrség nem kézbesítette a számára, csupán hónapokkal később, levélben tájékoztatták.
Az ügyben alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében megkerestem Kisvárda jegyzőjét, valamint a Kisvárdai Rendőrkapitányság vezetőjét.

Érintett alkotmányos jogok:

A jogállamiság elvéből levezethető tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 2. § /1/ bek.)
Jogorvoslathoz való jog (Alkotmány 57. § /5/ bek.)

Alkalmazott jogszabályok:

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárásról (Áe.):
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell:
a) az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, az ügyfél nevét és lakóhelyét (székhelyét), az ügy számát, tárgyának és ügyintézőjének megjelölését,
b) a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást,
c) az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat; az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait; az eljárt szakhatóságok megnevezését és azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta,
d) a határozat hozatalának helyét és idejét, a határozat aláírójának nevét, hivatali beosztását és a közigazgatási szerv bélyegzőlenyomatát.

1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról (2003. június 30-ig hatályos Be.):
93. § (1) Az előzetes letartóztatás elrendeléséről a bíróság végzéssel határoz.
95. § (1) A vádirat benyújtása előtt elrendelt előzetes letartóztatás az elsőfokú bíróságnak a tárgyalás előkészítése során hozott határozatáig, de legfeljebb egy hónapig tart. Az előzetes letartóztatást a helyi bíróság egy alkalommal, legfeljebb két hónappal meghosszabbíthatja. Három hónap eltelte után az előzetes letartóztatást a megyei bíróság egyesbíróként eljárva, két alkalommal, legfeljebb az előzetes letartóztatás elrendelésétől számított egy év elteltéig meghosszabbíthatja. Ezt követően az előzetes letartóztatást a Legfelsőbb Bíróság hosszabbíthatja meg.
114. § (1) A kézbesítés a hivatalos iratok kézbesítésére vonatkozó külön jogszabály szerint történik, a címzett az iratot a hatóságnál is átveheti.

1992. évi XLIV. törvény a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról:
Tv. 26. § (1) A Magyar Köztársaság területén élő, e törvény hatálya alá tartozó polgár [4. § (1) bekezdés] köteles beköltözés vagy kiköltözés után három munkanapon belül lakóhelyének, illetve tartózkodási helyének címét a települési önkormányzat jegyzőjének nyilvántartásba vétel céljából bejelenteni (a továbbiakban együtt: lakcímbejelentés).
(3) A lakcímbejelentéshez a lakás tulajdonosának vagy a lakás használatára egyéb jogcímen jogosultnak a hozzájárulása szükséges.
(4) A lakcímbejelentés ténye önmagában a lakás használatához fűződő, valamint egyéb vagyoni jogot nem keletkeztet és nem szüntet meg.
Vhr. 35. § (1) Ha a polgárnak a nyilvántartásban sem lakó-, sem tartózkodási helye nincs, és nem külföldön élő magyar állampolgár, adatait "lakcím nélküli"-ként kezelik. Ebben az esetben az érintett polgár adatait csak a központi hivatal tartja nyilván.
(2) A bíróság vagy más hatóság - amennyiben a lakás használatának megváltoztatására vonatkozó ítélet vagy határozat végrehajtásának foganatosítására sor került - erről értesíti a jegyzőt, aki hivatalból intézkedik a lakcím érvénytelenítésére. Ha egyidejűleg a határozattal érintett polgár új lakcímet nem jelent be, illetőleg a jegyző a bejelentett lakcímről nem szerez tudomást, az (1) bekezdésnek megfelelően kell eljárni.
(3) Ha a polgár igazolja, hogy a lakásába bejelentkezett személy ténylegesen nem lakik ott, a jegyző a 34. § (3) bekezdés szerint jár el. Nem szerepeltethető "fiktív" jelzéssel a lakcím, ha a jegyző eljárása során megállapítja, hogy az érintett - a lakás végleges elhagyásának szándéka nélkül - átmenetileg nem tartózkodik a lakásban.

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.):
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
29. § (2) E törvény alkalmazásában nem minősül hatóságnak:
a) az Országgyűlés;
b) a köztársasági elnök;
c) az Alkotmánybíróság;
d) az Állami Számvevőszék;
e) a bíróság;
f) az ügyészség, kivéve az ügyészségi nyomozást végző ügyészségi szervet.

Megállapított tényállás:

I. A panaszost a Kisvárdai Városi Bíróság 2003. január 10-én előzetes letartóztatásba helyezte. A kényszerintézkedést a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bv. Intézetben hajtották végre; jogerős szabadságvesztés büntetését jelenleg a Váci Fegyház és Börtönben tölti. 
II. Kisvárda aljegyzőjének tájékoztatása szerint a panaszos édesanyja 2003. május 26-án írásban kérte, hogy a fia lakcímét nyilvánítsák fiktívvé. A panaszos 2002 októberében jelentkezett be az édesanyjához, aki egy önkormányzati lakást bérel Kisvárdán. Az anya kérelmében előadta, hogy közte és fia között azóta megromlott a viszony. A fia több ízben bántalmazta őt, orrcsonttörés miatt kórházba is került, ezért feljelentette a fiát.
A panaszos kérelmére a jegyző megbízásából eljáró ügyintéző 2003. május 29-én kelt levelében - az 1992. évi LXVI. törvény végrehajtására kiadott 146/1993. (X. 6.) Korm. rendelet  (Vhr.) 35. § (1) bek. alapján - fiktívvé nyilvánította a panaszos lakcímét.
Az aljegyző tájékoztatása szerint önkormányzati rendeletük lehetővé teszi, hogy a bérlő saját gyermekét a bérleményébe befogadja, és onnan kijelentse. Miután a panaszos édesanyja úgy nyilatkozott, hogy a fiát szabadulása után sem fogadja vissza, a Vhr. 35. § (1) értelmében úgy ítélték meg, hogy a panaszosnak sem lakó-, sem tartózkodási helye nincs. A népesség-nyilvántartási ügyekkel foglalkozó munkatárs azonban nem rendelkezett kellő tapasztalattal, ezért nem született alakszerű határozat az ügyben.
III. A Kisvárdai Rendőrkapitányság vezetője tájékoztatott, hogy a 2003. február 25-én kelt nyomozást megszüntető határozat egy példányát - a postai feladókönyv tanúsága szerint február 27-én - megküldték a panaszosnak. 2003. május 28-án pedig levélben tájékoztatták a nyomozás megszüntetéséről, illetve a vele szembeni vádemelésről.

A vizsgálat megállapításai, kezdeményezések:

I. Az előzetes letartóztatás elrendeléséről, illetve meghosszabbításáról ügyészi indítványra a bíróság dönt, a végzés ellen fellebbezésnek van helye. Az előzetes letartóztatás megszüntetésére irányuló kérelmet ugyancsak az illetékes bíróság bírálja el.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) alapján az országgyűlési biztos akkor járhat el, ha a panaszost valamely hatóság, illetve közszolgáltató eljárása vagy mulasztása miatt alkotmányos jogával összefüggő sérelem érte, feltéve, hogy a rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségeket kimerítette. Az Obtv. 29. § (2) bek. e, és f, pontja értelmében viszont a bíróság nem tekinthető hatóságnak, ezért a bíróságok előzetes letartóztatással kapcsolatos döntéseinek a vizsgálatára nem terjed ki az országgyűlési biztos hatásköre. A beadványnak az előzetes letartóztatásra vonatkozó részét ennélfogva nem vizsgálhattam.
II. A panaszos lakcímének fiktívvé nyilvánítása kérdésében a jegyzőnek az 1957. évi IV. törvény (Áe.) előírásainak megfelelő, alakszerű - fellebbezéssel megtámadható - határozatban kellett volna döntenie.
A határozathozatal elmaradása miatt vizsgálatom során megállapítom, hogy a jegyző (illetve a megbízásából eljáró munkatárs) mulasztása visszásságot okozott a jogállamiság elvéből levezethető tisztességes eljáráshoz való joggal, valamint a jogorvoslati joggal összefüggésben. Mindezekre tekintettel az Obtv. 21. § (1) bekezdésében foglalt jogommal élve kezdeményezem Kisvárda jegyzőjénél, hogy az ügyben hozzon alakszerű határozatot.
III. A nyomozást megszüntető határozat kézbesítése nem tekinthető szabályszerűnek, ugyanis a rendőrség nem tudta kétséget kizáróan - tértivevénnyel - igazolni azt, hogy a feladókönyv szerint továbbított határozatot a címzett át is vette. A fogvatartott így nem élhetett panasszal a határozat ellen.
A szabályszerű kézbesítés elmaradása miatt vizsgálatom során megállapítom, hogy a rendőrség mulasztása visszásságot okozott a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben. Mindezekre tekintettel az Obtv. 21. § (1) bekezdésében foglalt jogommal élve kezdeményezem a Kisvárdai Rendőrkapitányság vezetőjénél, hogy tértivevénnyel kézbesítse a panaszos részére a nyomozást megszüntető határozatot.

Budapest, 2004. február 11.

			Takács Albert