OBH 3507/2003
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
A vizsgálat megindítása:
	A panaszos az Országgyűlési Biztosok Hivatala Panaszirodáján előadott beadványában Budapest Főváros XIX. Kerület Kispest Polgármesteri Hivatal Gyámhivatala (a továbbiakban: gyámhivatal) eljárását sérelmezte. Előadta, hogy édesanyja cselekvőképességet kizáró gondnokság alatt áll, ingatlanán nagy összegű tartozást halmozott fel. A hivatásos gondnok édesanyja lakását értékesítette, a tartozásokat ebből fedezte. Sérelmezte, hogy a gyámhivatal őt és testvérét előzetesen nem tájékoztatta a lakás eladásáról, álláspontja szerint a lakást jóval áron adták el. Sérelmezte továbbá, hogy a hatóság semmilyen felvilágosítást nem adott neki és testvérének a megkötött jogügyletről, irat-betekintési jogukkal sem élhetnek. 
	A beadvánnyal kapcsolatban felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.
	A gyámhivatal vezetőjétől a panaszos édesanyja gondnoksági ügyében keletkezett dokumentum másolatának megküldését kértem.
Az ügy jogszabályi háttere:
-    1949. évi XX. törvény  -  A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
-    1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
16. § (1) A cselekvőképtelen személy gondnoka, korlátozott cselekvőképesség esetén pedig az érintett személy és gondnoka jognyilatkozatainak érvényességéhez a gyámhatóság jóváhagyása szükséges, ha a jognyilatkozat a gondnokolt c) ingatlantulajdonának átruházására vagy bármely módon történő megterhelésére vonatkozik, ide nem értve azt az esetet, amikor az ingatlan ellenérték nélküli megszerzésével egyidejűleg kerül sor haszonélvezet alapítására,
20. § (1) A gondnok - általános jelleggel, illetve a cselekvőképességet korlátozó ítéletben meghatározott ügyekben - a gondnokság alá helyezett személy vagyonának kezelője és törvényes képviselője.
20/A. § A gondnok tevékenységét a gyámhatóság felügyeli. A gondnok a működéséről, illetve a gondnokolt állapotáról a gyámhatóság felhívására bármikor, egyébként pedig évente köteles beszámolni a gyámhatóságnak.
-    149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról
152. § (1) A gyermek, illetve a gondnokság alá helyezett személy lakásbérleti szerződésének közös megegyezéssel történő megszüntetéséhez vagy a lakás cseréjéhez történő hozzájárulás megszerzéséhez előírt törvényes képviselői jognyilatkozatot a gyámhivatal akkor hagyhatja jóvá, ha a gyermek vagy gondnokság alá helyezett személy lakhatása megfelelően biztosítva van.
(2) A gyermek, illetőleg a gondokság alá helyezett személy tulajdonában lévő ingatlan tulajdonának átruházására vagy bármely módon történő megterhelésére vonatkozó jognyilatkozat jóváhagyásával kapcsolatos eljárásban a gyámhivatal az eset összes körülményeit mérlegelve azt vizsgálja, hogy a jognyilatkozat a gyermek, illetőleg a gondokság alá helyezett személy érdekeit szolgálja-e.
154. § (1) A tulajdonosváltozást, illetőleg a tulajdonközösség megszűnését az ingatlan-nyilvántartásba akkor lehet bejegyezni, ha a szerződésben foglalt törvényes képviselői jognyilatkozat jóváhagyását és a határozat jogerőre emelkedését a szerződésekre, illetőleg megosztás esetén a vázrajzra rávezették.
(2) A gyámhivatal - a vételár megfizetés (3) bekezdésben meghatározott módjára vonatkozó rendelkezés hiányában - az okiratokat csak akkor láthatja el. záradékkal, ha a szerződésben meghatározott vételárat betétben elhelyezték.
-    1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
3. § (4) Ügyfél az a magánszemély, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet, amelynek jogát vagy jogos érdekét az ügy érinti. Az ügyfél jogai megilletik azt a szervet, amelynek feladatkörét az ügy érinti.
41. § (1) Az ügyfél és képviselője az eljárás során keletkezett iratokba betekinthet, és azokról másolatot készíthet.
A tényállás és a vizsgálat megállapításai:
	A rendelkezésemre álló iratok szerint a panaszost és testvérét a gyámhivatal ügyfélként idézte 2002. november 4-ére. Az akkor készült jegyzőkönyv szerint mindketten úgy nyilatkoztak, hogy a gondnoki tisztet édesanyjuk felett nem tudják vállalni, kérték, hogy a gyámhivatal hivatásos gondnokot rendeljen ki. Tudták, hogy édesanyjuk tetemes adóságot halmozott fel, arról is nyilatkoztak, hogy annak kiegyenlítéséhez nem tudnak anyagi segítséget nyújtani. Jó megoldásnak találták, hogy édesanyjuk kisebb lakásba költözzön, a régi lakás eladásának és az új vételárának különbözetéből egyenlítsék ki a tartozásait. Legjobb megoldásnak édesanyjuk pszichiátriai otthoni elhelyezését tartották.
	A gyámhivatal – tekintettel arra, hogy a hozzátartozók közül azt senki nem vállalta – a H. J.-né részére hivatásos gondnokot rendelt. A gyámhivatal vezetőjének tájékoztatása szerint: „a gondnokolt az egész telet kórházban töltötte, mert lakáskörülményei miatt otthon nem tarthattuk, a falon ujjnyi repedés volt, fűtése nem volt. Ezért az idei zord telet otthonában nem bírta volna ki, családja nem törődött vele. Jelenleg Pszichiátriai Otthoni elhelyezése folyamatban van, előreláthatólag 2-3 hónap múlva költözhet be az otthonba.”
	A H. J.-né ingatlanán fennálló, több mint egymillió forintos tartozás a jövőben csak növekedett volna, annak kiegyenlítése vagy az ingatlan árverésén való értékesítéséből, vagy az eladásából befolyt összeg szolgálhatott fedezetül. H. J.-né cselekvőképességet kizáró gondnokság alatt áll, ezért vagyonának kezelése, törvényes képviselete – a gyámhivatal felügyelete mellett – gondnoka kötelezettsége.
	Az ingatlan eladása előtt a gyámhivatal Budapest Főváros XIX. Ker., Kispest Polgármesteri Hivatal Adóügyi Csoportját felkérte H. J.-né lakásának értékbecslésére. A 2003. március 3-án kelt Adó-és értékbizonyítvány szerint az ingatlan forgalmi értéke 2.516.000 forint volt. H. J.-né gondnoka még márciusban 2.520.000 forintért értékesítette az ingatlant.  
	A gyámhivatal az adásvételi szerződést 2003. március 20-án hagyta jóvá. A határozatban kötelezte a hivatásos gondnokot, hogy a határozat kézhezvételét követő 3 napon belül vegyen át a vevőtől 1.520.000 forintot és abból tehermentesítse az ingatlant. Tájékoztatta az érdekeltet, hogy az adásvételi szerződést csak abban az esetben látja el záradékkal, ha a vevő a vételárból fennmaradó egymillió forintot átadja a gondnoknak. A határozat a gondnokot kötelezte arra, hogy a vételárból fennmaradó összegből a gondnokolt lakhatását biztosítsa. A határozat indoklása szerint: „a gondnokolt lakásán tetemes tartozás halmozódott fel, már az áram és a gáz is kikapcsolásra került. A hátralékot a nyugdíjából tiltatták le a szolgáltatók, így a maradék összeg nem volt elég megélhetésére. H. J.-né ingatlana lakhatatlan, a falakon széles repedések vannak, fűteni nem lehet. Gyermekei nem tudják anyjukat anyagilag támogatni, ellátni. Ingatlana eladásával megoldható a felhalmozott tartozások kiegyenlítése, valamint H.-nénak marad annyi pénze, mellyel törvényes képviselője az elhelyezését biztosítani tudja.”
	A hivatásos gondnok 2003. június 9-én benyújtotta 1.637.961 forint kiadásról (víz-, csatorna-, szemét, és áramdíj elmaradás, díjbeszedői hátralék, végrehajtói díj stb.) szóló számadását. Az ingatlan eladásából fennmaradó 882.039 forintot a gondnok június 16-án befizette a gondnokolt gyámi fenntartásos betétkönyvébe. A gyámhivatal a hivatásos gondnok eseti számadását a XXII-491/13. számú, 2003. július 21-én kelt határozatával 18 forint hiánnyal elfogadta, a hivatásos gondnokot kötelezte, hogy a hiányt nyolc napon belül fizesse be az OTP Rt. … fiókjánál.
	Az ingatlant az Adó- és értékbizonyítványban megállapított forgalmi értéken adták el, a gondnok az ingatlan vételárából befolyt összeggel elszámolt, a gondnokolt pszichiátriai otthoni elhelyezése folyamatban van. A fentiek alapján megállapítom, hogy a gyámhivatal a gondnokolt érdekeinek megfelelően járt el.
 	A gyámügyi iratok között található egy 2003. május 19-én kelt előadói feljegyzés, amely azt rögzítette, hogy a panaszos és testvére megjelentek a gyámhivatalnál, de édesanyjuk lakáseladásával kapcsolatos problémáikat nem voltak hajlandóak jegyzőkönyvbe mondani. A feljegyzés szerint a panaszos és testvére a gondnok telefonszámának megadását kérték, amelyet az ügyintéző megtagadott. Az ügyintéző H. J.-né gondnokával való telefoni egyeztetés után közölte a panaszossal, hogy mikor tud személyesen találkozni a gondnokkal, annak érdekében, hogy édesanyja vagyoni ügyeiről tájékoztatást kapjon. A panaszos ezzel a lehetőséggel nem élt. A gondnok otthoni telefonszámának megadását az ügyintéző jogszerűen tagadta meg.
 	Az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) szerint az ügyfél és képviselője az eljárás során keletkezett iratokba betekinthet, és azokról másolatot készíthet. Az Áe. az ügyfél fogalmát a következőképpen fogalmazza meg: „ügyfél az a magánszemély, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet, amelynek jogát vagy jogos érdekét az ügy érinti.” Álláspontom szerint azt követően, hogy a panaszos édesanyja részére a gyámhatóság hivatásos gondnokot rendelt a panaszos édesanyja ügyében indult államigazgatási eljárásokban nem volt ügyfél, ezért irat betekintési joga sem volt. Tekintettel arra, hogy H. J.-né kizárólagos tulajdona volt az értékesített ingatlan, annak eladásáról cselekvőképessége esetén – lánya értesítése és beleegyezése nélkül – dönthetett volna. H. J.-nét a bíróság cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezte, ezért saját nevében nem köthetett szerződést, helyette gondnoka járt el, az adásvételi szerződést a gondnok írhatta alá. A panaszos az értékesített ingatlannak még részben sem volt tulajdonosa, ezért jogát, vagy jogos érdekét annak értékesítése nem érintette. 
	Fentiek alapján megállapítom, hogy a gyámhivatal eljárása alkotmányos jogokkal összefüggésbe hozható visszásságot nem okozott, ezért a vizsgálatot országgyűlési biztosi intézkedés nélkül lezárom.
Budapest, 2003. szeptember 1.
Takács Albert