OBH 3399/2003
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
							Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna
Az eljárás megindulása:
A panaszosok beadványukban azt sérelmezték, hogy a XXI. kerületi jegyző fennmaradási engedély benyújtására kötelezte őket egy olyan kerítés létesítése miatt, amelyre 1982-ben kaptak építési engedélyt, és amelyet az óta folyamatosan építettek. A határozat elleni fellebbezésüket a Fővárosi Közigazgatási Hivatal elutasította. Sérelmezték a panaszosok, hogy egyik hatóság sem vette figyelembe, hogy az ingatlanuk mentére tervezte a Fővárosi Önkormányzat az ún. „Csepeli gerinc utat”, s hogy az út szélesítéséhez szükséges területhez esetenként számításba vették az ingatlanukat, esetenként nem. Ez a bizonytalanság vezetett oda, hogy hol folytatták az építkezést, hol leálltak azzal. A panaszosok véleménye szerint kerítésük egyébként a tervezett úthoz tartozó zajvédő falat is pótolja. Ezért méltányos elbírálást vártak a hatóságoktól, ugyanakkor úgy érzik, hátrányosan megkülönböztették őket a környéken építkezőkkel szemben. Kifogásolták az ingatlanukat érintő, elhúzódó kisajátítási eljárást is.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 16 §. (1) bekezdése alapján vizsgálatot tartottam, mivel a rendelkezésre álló adatok alapján a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével és a tulajdonhoz fűződő alkotmányos joggal összefüggésben visszásságra lehetett következtetni.
Eljárásom során tájékoztatást kértem a XXI. kerületi polgármesteri hivataltól és a Fővárosi Közigazgatási Hivataltól.
A megállapított tényállás:
A XXI. kerületi építésügyi hatóság kötelezte a panaszosokat, hogy a tulajdonukban álló ingatlan utca frontján az engedély nélkül létesített kerítésre 30 napon belül nyújtsanak be fennmaradási engedély iránti kérelmet. A Fővárosi Közigazgatási Hivatal, mint másodfokú építésügyi hatóság a panaszosok fellebbezését elutasította.
Az ügy jogszabályi háttere:
•	1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről (a továbbiakban: Étv.)
18. § (1) Építési munkát végezni az e törvényben foglaltak, valamint az egyéb jogszabályok megtartásán túl, csak a helyi építési szabályzat, szabályozási terv előírásainak megfelelően szabad.
34. § (1) Telekalakításhoz, építmény, építményrész, épületegyüttes megépítéséhez, átalakításához, bővítéséhez, felújításához, helyreállításához, korszerűsítéséhez, lebontásához, elmozdításához, illetve használatbavételéhez, fennmaradásához vagy a rendeltetésének megváltoztatásához (a továbbiakban együtt: építési munka) a jogszabályokban meghatározott esetekben az építésügyi hatóság engedélye szükséges.
(2) Az építésügyi hatósági engedély feltételekhez köthető.
(5) Az építésügyi hatósági engedélyezéskor az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított 60 napon belül meg kell hozni.
48. § (1) Ha az építményt, építményrészt szabálytalanul építették meg, az építésügyi hatóság arra - az építtető vagy az ingatlannal rendelkezni jogosult kérelme alapján - fennmaradási engedélyt ad, ha a 18-19. §-okban és a 31. §-ban meghatározott feltételek fennállnak vagy megteremthetők és az építtető az építési jogosultságát igazolta. Ha az építményt, építményrészt építésügyi hatósági engedély nélkül bontották le az építésügyi hatóság azt - határozattal - tudomásul veszi.
(3) Az építésügyi hatóság az építtetőt - kérelem hiányában - a fennmaradási engedély iránti kérelem benyújtására felhívhatja, vagy az eljárást hivatalból az építtető költségére lefolytathatja.
49. § (1) Ha az építésügyi hatóság a 48. § szerint a fennmaradási engedélyt megadja, illetőleg a lebontást tudomásul veszi, ezzel egyidejűleg az építésügyi bírságot is ki kell szabni. Az építésügyi bírság alapjául a szabálytalanul létrehozott vagy megsemmisült építménynek, építményrésznek a külön jogszabályban meghatározott értéke szolgál. Az építésügyi bírság az építmény, építményrész készültségi fokának megfelelő - külön jogszabályban meghatározott - számított értéknek legalább 20%, legfeljebb 100%. Az építésügyi bírságot az építésügyi hatóság által a 48. § (4) bekezdés szerinti határozatában előírt határidőben kell megfizetni.
(2) Ha az építtető a szabálytalanul megépített építményt, építményrészt a kiszabott építésügyi bírság megfizetésére előírt határidő lejárta előtt lebontja, vagy a szabálytalanságot megszünteti, az építésügyi hatóság a bírságot elengedi. Egyéb esetekben a kiszabott építésügyi bírság nem engedhető el.
(3) Az építésügyi hatóság által jogerősen és végrehajthatóan megállapított építésügyi bírság adók módjára behajtandó köztartozásnak minősül.
•	46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési 
tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról (a továbbiakban: KTM rendelet)
9. § (1) A következő építési tevékenységek csak építési engedély alapján végezhetőek:
a) építmény építése, bővítése, elmozdítása, kivéve:
ak) a telek oldal és hátsó telekhatárain a kerítést,
35. § (1) Ha csak építési engedély alapján végezhető építési tevékenységet építési engedély nélkül vagy az engedélytől eltérően, illetőleg az építési engedélyhez nem kötött építési munkát a 9. § (4) bekezdésében meghatározott előírásoktól eltérően (a továbbiakban együtt: szabálytalanul) végezték el, az így megépített befejezett vagy befejezetlen építményre, építési tevékenységre az építtetőnek fennmaradási engedélyt kell kérnie. A fennmaradási engedély iránti kérelmet az építtető jogutódja is előterjesztheti.
(2) A fennmaradási engedély iránti kérelemhez mindazokat a mellékleteket csatolni kell, amelyek az építési engedély iránti kérelemhez szükségesek lettek volna, továbbá, ha az építkezésnek volt felelős műszaki vezetője - annak hiányában építésügyi műszaki szakértő - szakvéleményét arról, hogy az építményt a vonatkozó szakmai, minőségi előírások megtartásával, szakszerűen építették meg és az a rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas.
•	40/1997. (XII. 21.) KTM rendelet az építésügyi hatósági kötelezési eljárásról 
4. § (1) Az építésügyi hatóság határozattal kötelezettséget akkor állapíthat meg, ha az érintett a jogszabályban és végrehajtható hatósági határozatban előírt kötelezettségét önként nem teljesítette.
(3) A kötelezettség teljesítéséhez szükséges munkálatok és az ezzel kapcsolatos cselekmények elvégzése ütemekre és szakaszokra bontva is előírható. Ha az elérni kívánt cél érdekében elvégzendő munkálatok meghatározásához szükséges, elrendelhető az érintett ingatlan, illetőleg építmény előzetes felülvizsgálata, szakértői vélemény beszerzése és - szükség esetén - építészeti-műszaki terv elkészíttetése, továbbá szabálytalan építés esetén fennmaradási engedély, építmény (építményrész) engedély nélküli, rendeltetéstől eltérő használata esetén, pedig a rendeltetés megváltoztatásának megadása iránti kérelem benyújtása is.

Az érintett alkotmányos jogok:
•	Alkotmány 2. § (1) bekezdés: A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
•	Alkotmány 13. § (1) bekezdés: A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A vizsgálat megállapításai:							
Az építtetők nem vitatottan rendelkeztek 1982-ben kerítés létesítésére építési engedéllyel, azonban azt nem a tervnek megfelelően építették meg. Mint arra a másodfokú hatóság helyesen hivatkozott határozata indokolásában, a panaszosok saját maguk ismerték el, hogy végül „a korábbi kerítés elé, (melyet azért vittünk beljebb, hogy a kisajátításra sor fog kerülni) a múlt évben befejeztük a kerítés építését”. A hatóság rámutatott arra, hogy a kérdéses építkezés nem a meglévő kerítés nyomvonalában folytatódott, így azt nem lehet befejező munkálatnak tekinteni. A másodfokú hatóság határozatában részletesen kifejtette, hogy miért tekintendő a kifogásolt eljárásokkal érintett kerítés létesítése új építkezésnek. A hatóság álláspontját vizsgálatom alapjául elfogadtam.
Megállapítottam, hogy az eljáró hatóságok döntése megalapozott, az engedély nélkül létesített építményre fennmaradási engedélyt kell kérni, amennyiben az építtető nem bontja el azt. Az érvényben lévő építésügyi jogszabályok betartása alól nem mentesít senkit az a körülmény, hogy évekig elhúzódik az ingatlan mentén húzódó út szélesítésének ügye. A jelen esetben, pedig éppen a panaszosok ismerték el, hogy a tervezett útszélesítés miatt ideiglenes jelleggel, tehát az általuk hivatkozott építési engedélytől eltérően létesítettek kerítést. Hivatalomhoz több panasz érkezett évekkel ezelőtt a kérdéses út nyomvonala mentén lévő ingatlan-tulajdonosoktól. Azok vizsgálata alapján megállapítottam, hogy a panaszosok ingatlanát nem terhelte építési tilalom, a területre vonatkozó rendezési terv jelölte a tervezett beruházást, és az azzal ellentétes építkezésekre nem lehetett építési engedélyt adni. 
A panaszosok sérelmezték, hogy vendéglátó-egységet befogadó épületet kívántak létesíteni, de nem kaptak rá engedélyt. A panaszolt hatósági eljárással érintett ingatlan mezőgazdasági besorolású övezetben helyezkedik el. Ebben az övezetben 12 m, majd 30 m˛ nettó alapterületű gazdasági épületet lehetett építeni. A mezőgazdasági területre sem a jelenlegi, sem a már többször hivatkozott építési engedély megadásának idején hatályban volt építési jogszabályok alapján nem lehetett a panaszban említett épületet építeni, ez az előírás nincs és nem is volt összefüggésben a tervezett útszélesítéssel, ezért a hátrányos megkülönböztetés nem bizonyítható a panaszosok terhére. A mások által elkövetett engedély nélküli építkezés, pedig nem jogosít fel senkit a szintén szabálytalan építkezésre. Megjegyzem, hogy a panaszban hivatkozott alapozási munkák is engedély kötelesek, de az Étv. 48. §-a értelmében az építésügyi hatóságnak az építkezés tudomására jutásától számított egy éven, legkésőbb az építmény használatba vételétől számított tíz éven belül van csak intézkedési lehetősége.
A panaszosok által csatolt és a kisajátítási hatóságtól bekért iratokból megállapítható volt, hogy a gerinc út végleges nyomvonalának meghatározását követően megindult az út céljára szükséges területek kisajátítási eljárásban történő megszerzése. Az eljárás alatt - a panaszosok kérelmére - történt nyomvonal módosítást követően a kisajátítást kérő az engedély nélküli építkezéssel érintett ingatlan rész-kisajátítási kérelmétől elállt. Ezért a kisajátítási hatóság a panaszosok ingatlanára vonatkozó kisajátítási eljárást megszűntette.
Természetesen amennyiben panaszosok úgy gondolják, hogy az elhúzódó, a tervezett úttal kapcsolatos eljárás miatt káruk keletkezett, úgy a polgári jog szabályai szerint bíróság előtt érvényesíthetik jogaikat.
Figyelemmel arra, hogy az építésügyi hatóságok eljárásával összefüggésben sem a jogbiztonság követelményével, sem a tulajdonhoz fűződő alkotmányos joggal összefüggésben nem igazolódott be a sérelem, a panaszt elutasítom.
Budapest, 2003. augusztus 26.
Lenkovics Barnabás