OBH 3381/2003
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Juhász Zoltán 
Az eljárás megindulása:
A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult, s az ellene folyamatban lévő bírósági végrehajtási eljárás során eljáró önálló bírósági végrehajtó tevékenységét kifogásolta. A panaszos a bírósági végrehajtási eljárás során foganatosított egyes cselekményeket sérelmezte, különösen a tulajdonában álló ingatlanra vonatkozó becsérték megállapítását. A vizsgálat az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.
A megállapított tényállás:
Az ügyben megkerestem az érintett önálló bírósági végrehajtót, s a megküldött válaszlevél és iratanyag alapján az alábbiakat állapítottam meg.
	A panaszos ellen kibocsátott fizetési meghagyás jogerőre emelkedett, s ennek alapján a Kiskunhalasi Városi Bíróság végrehajtási lapot bocsátott ki 2002. szeptember 26. napján. Az eljáró önálló bírósági végrehajtó (továbbiakban: végrehajtó) megkereséssel élt az Országos Egészségbiztosítási Pénztár, valamit a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság felé, azonban ezek eredményre nem vezettek. 
A végrehajtó 2002. november 15. napján a végrehajtási lapot személyesen átadta a panaszosnak, aki vállalta, hogy önként rendezi tartozását 15 napon belül a végrehajtást kérőnél. Megállapította a végrehajtó, hogy a panaszos őstermelő, letiltható jövedelme nincsen, s a panaszos lakóhelyén lefoglalható és értékesíthető ingót nem talált. 
2002. november 18. napján a végrehajtást kérő kérelmére a végrehajtó a panaszos tulajdonában álló ingatlant végrehajtási joggal terhelte meg. Majd 2003. március 3. napján, a panaszos ingatlanán meglévő jelzálogjog jogosultját igényének érvényesítésére hívta fel. Ugyanezen a napon került sor az ingatlan adó- és értékbizonyítvány alapján megállapított becsértékének közlésére is. A végrehajtó 2003. április 1. napján felhívta a panaszost tartozásának rendezésére, azonban a felhívás eredménytelen maradt. 2003. május 23. napján árverés kitűzésére került sor, de 2003. június 4. napján panaszos levélben értesítette a végrehajtót, hogy még 2002. június 25. napján részletfizetési kedvezményt kapott, s kétszer 6.190-Ft-ot, egyszer 6.191-Ft-ot, valamint végrehajtási költségre 8.000.-Ft-ot megfizetett. Végrehajtást kérőtől 2003. június 5. napján újabb részletfizetési lehetőséget kapott, amennyiben a bírósági végrehajtás költségeit megfizeti. A végrehajtó 2003. június 10. napján felkérte a panaszost, hogy az ingatlanárverés időpontjáig (2003. június 13.) a végrehajtási költséget fizesse ki, azonban a panaszos a bírósági végrehajtás költségeit nem rendezte a határidő leteltéig. Ennek alapján az árverés megtartásra került, amely vevő hiányában sikertelen volt. A végrehajtónak az ingatlanra 3 hónapon belül újabb árverést kell kitűznie, amennyiben időközben panaszos nem rendezi tartozását.
Az ügy jogszabályi háttere:
•	1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról ( Obtv) 
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
29. § (1) E törvény alkalmazásában - a (2) bekezdésben foglaltak kivételével - hatóság:
j) a megyei bírósági végrehajtó és az önálló bírósági végrehajtó.
(2) E törvény alkalmazásában nem minősül hatóságnak:
e) a bíróság.
•	A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény
7. § (1) A bírósági végrehajtás során a pénzkövetelést elsősorban a pénzügyi intézménynél kezelt, az adós rendelkezése alatt álló összegből, illetőleg az adós munkabéréből, illetményéből, munkadíjából, a munkaviszonyon, munkaviszony jellegű szövetkezeti jogviszonyon, közszolgálati és közalkalmazotti jogviszonyon, szolgálati viszonyon, társadalombiztosítási jogviszonyon alapuló járandóságából, valamint a munkából eredő egyéb rendszeres, időszakonként visszatérően kapott díjazásából, juttatásából, követeléséből (a továbbiakban együtt: munkabéréből) kell behajtani.
(2) Ha előre látható, hogy a követelést a munkabérre, illetőleg a pénzügyi intézménynél kezelt összegre vezetett végrehajtással nem lehet viszonylag rövidebb időn belül behajtani, az adós bármilyen lefoglalható vagyontárgya végrehajtás alá vonható. A lefoglalt ingatlant azonban csak akkor lehet értékesíteni, ha a követelés az adós egyéb vagyontárgyaiból nincs teljesen fedezve, vagy csak aránytalanul hosszú idő múlva elégíthető ki.
8. § (1) E törvény keretei között a végrehajtást kérő rendelkezésétől függ, hogy az adós milyen jellegű vagyontárgyából kívánja követelésének végrehajtását.
(2) A bíróság a végrehajtási kényszer arányos, illetőleg fokozatos alkalmazása céljából a végrehajtást kérő rendelkezésétől az adós érdekében eltérhet.
138. § (1) Ha a végrehajtható okirat tartalmazza az ingatlan adatait, a végrehajtó a végrehajtási költség megelőlegezését követő 3 munkanapon belül lefoglalja az ingatlant. Ha a végrehajtást kérő a végrehajtási kérelemben úgy rendelkezett, hogy az adós ingatlanát is vonják végrehajtás alá, vagy az adós ingatlanának végrehajtás alá vonását nem zárta ki, de a végrehajtási kérelemben az ingatlan adatait nem jelölte meg, a végrehajtó a végrehajtási költség előlegezését és az ingatlan adatainak beszerzését követő 3 munkanapon belül intézkedik az ingatlan lefoglalása iránt.
(2) A végrehajtó az ingatlan lefoglalása végett megkeresi a földhivatalt, hogy a végrehajtási jogot jegyezze be az ingatlan-nyilvántartásba, egyúttal felhívja a földhivatalt, hogy a végrehajtási jog bejegyzésével kapcsolatos határozatának megküldésével együtt tájékoztassa a végrehajtót azoknak a nevéről és lakóhelyéről (székhelyéről), akiknek az ingatlanra vonatkozólag az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett joguk van. A foglalás a végrehajtási jog bejegyzésével valósul meg.
(3) A földhivatal a végrehajtási jog bejegyzését - ideértve a megelőző beadványokat is - soron kívül intézi el.
(4) A földhivatal a végrehajtási jog bejegyzéséről szóló határozatát a végrehajtónak, a feleknek és azoknak kézbesíti, akiknek az ingatlanra vonatkozólag az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett joguk van, egyúttal megadja a végrehajtónak a (2) bekezdés szerinti tájékoztatást.
(5) Halasztó hatályú igényper indításának a végrehajtási jog bejegyzéséről szóló első fokú földhivatali határozat alapján van helye.
(6) A lefoglalt ingatlanra vonatkozólag jogot csak azzal a feltétellel lehet szerezni, hogy az a végrehajtást kérő végrehajtási jogát nem sérti, és a végrehajtás célját nem hiúsítja meg.
Az érintett alkotmányos jogok:
•	A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2.§ (1) bekezdése: A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.
A vizsgálat megállapításai:
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése értelmében az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn; feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A törvény a 2001. évi módosítását követően úgy rendelkezett, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosának vizsgálódási körébe tartozik a megyei bírósági végrehajtó és az önálló bírósági végrehajtó, melynek eljárásával kapcsolatban közigazgatási jogorvoslati lehetőség nincs biztosítva.
	A rendelkezésre álló iratok és adatok alapján megállapítható, hogy panaszost jogerős fizetési meghagyás kötelezte tartozásai megfizetésére. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az ismertetett hatásköri szabályozás alapján nem jogosult a jogerős bírói határozatban foglaltak felülvizsgálatára, illetve megváltoztatására. Adott ügyben kizárólag a bírósági végrehajtási eljárásban közreműködő végrehajtó tevékenységét vizsgálhatja.
	A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (továbbiakban: Vht.) alapvető rendelkezései előírják a végrehajtási kényszer arányos és fokozatos alkalmazását. Jelen esetben – mivel azonnali beszedési megbízás alkalmazásának lehetősége nem állt fenn – ez azt jelenti, hogy a bírósági végrehajtás során a pénzkövetelést elsősorban az adós (panaszos) munkabéréből, egyéb járandóságából, illetőleg a pénzintézetnél kezelt őt megillető összegből kell behajtani. Ha előre látható, hogy a munkabérre vagy a pénzintézetnél kezelt összegre vezetett végrehajtás viszonylag rövid időn belül nem vezet eredményre, az adós (jelen esetben a panaszos) bármely vagyontárgya végrehajtás alá vonható. A lefoglalt ingatlant csak akkor lehet értékesíteni, ha a követelés az adós vagyontárgyaiból nincs teljesen fedezve vagy csak aránytalanul hosszú idő múlva elégíthető ki (Vht. 7. §). Ugyanakkor figyelembe kell venni a végrehajtást kérő rendelkezési jogát is, amely szerint a törvény keretei között a végrehajtást kérő rendelkezésétől függ, hogy az adós milyen jellegű vagyontárgyából kívánja követelésének végrehajtását. A bíróság a végrehajtási kényszer arányos, illetőleg fokozatos alkalmazása céljából a végrehajtást kérő rendelkezésétől az adós érdekében eltérhet (Vht. 8. §).
	Figyelembe véve a rendelkezésre álló adatokat, megállapítható, hogy a hatályos jogszabályoknak megfelelően járt el a végrehajtó. A fokozatosság és arányosság elvének megfelelően adta ki megkereséseit, amelyek alapján megállapította, hogy panaszosnak letiltható jövedelme nincsen. Ugyancsak az említett alapelv szerint járt el, amikor azt vizsgálta meg, hogy van-e a panaszosnak lefoglalható ingósága. Mivel ilyen ingósággal a panaszos nem rendelkezett, illetve a részletfizetést nem teljesítette, majd az ismételt részletfizetési lehetőség előfeltételeként megszabott végrehajtási költség kifizetésére sem került sor – a végrehajtást kérő kérelmére – vonta végrehajtás alá panaszos ingatlanát a végrehajtó. A panaszost több esetben hívta fel teljesítésre a végrehajtó a megfizetett részleteken kívül fennmaradt tartozás tekintetében, azonban ezek a felhívások eredménytelenek voltak.
	A tartozás összegét megnövelte a kamat, valamint a végrehajtási eljárás költségei (például a végrehajtó munkadíja, jutaléka). A végrehajtás alá vont ingatlannak ½ illetőségben tulajdonosa a panaszos, valamint az ingatlan lakott, s ennek megfelelően, az adó- és értékbizonyítvány alapján került megállapításra az ingatlan ½ tulajdoni hányadának a becsértéke.  
	Ezek alapján megállapítható, hogy a végrehajtó az arányosság és a fokozatosság elvét figyelembe véve, a jogszabályoknak megfelelően járt el.

	A vizsgálat az ügyben, az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot nem tárt fel, ezért a vizsgálatot lezártam. 
Budapest, 2003. szeptember 12.
Lenkovics Barnabás