OBH 3319/2003
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó dr. Gubucz Ágnes
A vizsgálat megindítása:  
	A panaszos beadványában a XIII. Kerületi Polgármesteri Hivatal (a továbbiakban: önkormányzat) eljárását sérelmezte. Álláspontja szerint a szabad iskolaválasztáshoz való joga sérült a jegyző és az önkormányzat közbenjárása miatt.
	A beadvánnyal kapcsolatban felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogállamiság elvéből eredő tisztességes eljáráshoz, valamint a 67. § (2) bekezdésében foglalt szülőket megillető jogok sérelmének a gyanúja, ezért az ügyben vizsgálatot indítottam.
	Az önkormányzat jegyzőjétől a panaszos által indított eljárásban keletkezett dokumentumok másolatát, valamint a beadványban foglaltakkal kapcsolatban tájékoztatást kértem.
Az ügy jogszabályi háttere:
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
•	2. § (1)  A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.
•	67. §  (2) A szülőket megilleti az a jog, hogy a gyermeküknek adandó nevelést megválasszák.
•	1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról (hatályos: 2003. IX.1.)
6. § (1) A Magyar Köztársaságban - az e törvényben meghatározottak szerint - minden gyermek tanköteles.
13. § (1) A szülőt megilleti a nevelési, illetőleg nevelési-oktatási intézmény szabad megválasztásának joga. A nevelési, nevelési-oktatási intézmény szabad megválasztásának joga alapján gyermeke adottságainak, képességeinek, érdeklődésének, saját vallási, illetve világnézeti meggyőződésének, nemzeti vagy etnikai hovatartozásának megfelelően választhat óvodát, iskolát, kollégiumot.
30. § (1) A sajátos nevelési igényű gyermeknek, tanulónak joga, hogy különleges gondozás keretében állapotának megfelelő pedagógiai, gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai ellátásban részesüljön attól kezdődően, hogy igényjogosultságát megállapították. A különleges gondozást - a gyermek, tanuló életkorától és állapotától függően, a 35. § (2) bekezdésében meghatározott szakértői és rehabilitációs bizottságok szakértői véleményében foglaltak szerint - a korai fejlesztés és gondozás, az óvodai nevelés, az iskolai nevelés és oktatás, a fejlesztő felkészítés keretében kell biztosítani. 
(2) A sajátos nevelési igényű gyermek óvodai nevelése, tanuló iskolai nevelése és oktatása, továbbá kollégiumi nevelése az e célra létrehozott gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézményben, konduktív pedagógiai intézményben, óvodai csoportban, óvodai tagozaton, iskolai tagozaton, osztályban, csoportban vagy a többi gyermekkel, tanulóval együtt, azonos óvodai csoportban, óvodai tagozaton, illetve iskolai osztályban (a továbbiakban: a sajátos nevelési igényű gyermekek, tanulók - külön vagy közös - nevelésében és oktatásában részt vevő óvoda és iskola, illetve kollégium együtt: gyógypedagógiai nevelésben-oktatásban részt vevő nevelési-oktatási intézmény) történhet. A gyermek külön óvodai nevelését végző óvodai csoportot, óvodai tagozatot, illetve a tanulók külön iskolai nevelését és oktatását végző iskolai tagozatot, osztályt, csoportot - a gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézménnyel [20. § (2) bek.] egyezően - a fogyatékosság típusának megfelelően kell létrehozni. A gyógypedagógiai nevelésben-oktatásban részt vevő nevelési-oktatási intézményben a gyermek, tanuló egészségügyi és pedagógiai célú habilitációs és rehabilitációs ellátásban is részesül.
(4) A gyermek, tanuló érdekében a jegyző kötelezheti a szülőt, hogy gyermekével jelenjen meg szakértői vizsgálaton, illetve a szakértői vélemény alapján gyermekét a megfelelő nevelési-oktatási intézménybe írassa be [a továbbiakban a (3) bekezdés szerint kiválasztott, illetve a (4) bekezdés szerint a jegyző által kijelölt nevelési-oktatási intézmény: kijelölt nevelési-oktatási intézmény, kijelölt óvoda, kijelölt iskola].
35. § (4) A nevelési tanácsadás feladata a beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézséggel küzdő gyermek problémáinak feltárása, ennek alapján szakvélemény készítése, a gyermek rehabilitációs célú foglalkoztatása a pedagógus és a szülő bevonásával, továbbá az óvoda megkeresésére szakvélemény készítése az iskolakezdéshez, ha a gyermek egyéni adottsága, fejlettsége azt szükségessé teszi.
66. § (2) Az általános iskola - beleértve a kijelölt iskolát is - köteles felvenni, átvenni azt a tanköteles tanulót, akinek lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye a körzetében található (kötelező felvételt biztosító iskola). A fenntartó a szakiskolát - kilencedik-tizedik évfolyamon - kijelölheti kötelező felvételt biztosító iskolának. A kijelölt iskola [30. § (4) bek.], ha nem kötelező felvételt biztosító iskola, a tanuló felvételét csak helyhiány miatt tagadhatja meg. A nemzeti vagy etnikai kisebbséghez tartozó jelentkezőt - ha a felvételi követelményeknek megfelel - a nemzeti vagy etnikai kisebbség nyelvén, illetőleg a nemzeti vagy etnikai kisebbség nyelvén és magyarul tanító iskolába (tagozatra, osztályba, csoportba) fel, illetve át kell venni.
(4) Az iskolába a tanköteles tanulókat az első évfolyamra a községi, városi, fővárosi kerületi, megyei jogú városi önkormányzat által meghatározott időszakban kell beíratni. A beiratkozásra meghatározott időt a helyben szokásos módon közzé kell tenni.
•	11/1994. (VI.8.) MKM rendelet a nevelési oktatási intézmények működéséről
15. § (5) Az óvoda a tanköteles életkorba lépéskor a gyermek fejlettségével kapcsolatban
a) igazolja, hogy a gyermek elérte az iskolába lépéshez szükséges fejlettséget,
d) javasolja, hogy a gyermeket az iskolába lépéshez szükséges fejlettség elérésének megállapítása céljából a szülő vigye el a nevelési tanácsadóba.
16. § (1) A szülő március 1-je és április 30-a között - a községi, városi, fővárosi kerületi, megyei jogú városi önkormányzat által meghirdetett időpontban - köteles beíratni tanköteles gyermekét (a továbbiakban: tanköteles) a lakóhelye szerint illetékes vagy a választott iskola első évfolyamára.
A tényállás és a vizsgálat megállapításai:
	Az önkormányzat jegyzőjének a tájékoztatása szerint a panaszos gyermeke iskolaérettségi vizsgálaton vett részt az óvoda (XIII. Budapest, Pannónia u. 93. sz.) javaslatára a XIII. kerületi Nevelési Tanácsadóban (2003. március 11.). A szakvélemény szerint a gyermek megfelelő fejlődése érdekében indokolt, hogy kis létszámú osztályban kezdje meg tanulmányait. A panaszos a szakvéleménnyel nem értett egyet, amit írásban is feltüntetett. A panaszos ezt követően állandó, bejelentett lakcíme szerinti I. kerületi Nevelési Tanácsadóba vitte el gyermekét (2003. április 10.), ahol azt állapították meg, hogy a gyermek az iskolát -fejlesztése mellett- normál osztályban kezdheti meg. A jegyző tájékoztatása szerint a szakvélemény, amely tartalmában egyébként megegyezik a XIII. kerületi Nevelési Tanácsadó szakvéleményével, azért nem állapította meg kis létszámú osztályban való iskolakezdést, mert az I. kerületi Polgármesteri Hivatal nem működtet általános iskoláiban kis létszámú, fejlesztő osztályokat. 
	A panaszos az I. kerületi Nevelési Tanácsadó szakvéleményével először a XIII. kerületi Kék Iskolát kereste meg, ahol közölték vele -miután tudomást szereztek a másik szakvéleményről -, hogy gyermekét kis létszámú osztályba kell beíratnia, ezért nem tudják felvenni. Ezt követően a panaszos a XIII. kerületi Herman Ottó Általános Iskolába íratta be gyermekét, ahol szintén nincs kis létszámú osztály. Miután kiderült, hogy a gyermeknek a szakvélemény alapján kis létszámú osztályba kellene járnia, az iskola igazgatója erre a tényre felhívta a szülő figyelmét.
	A panaszos 2003. május 9-én felkereste a XIII. kerületi önkormányzat jegyzőjét és panasz tett egyrészt a XIII. kerületi Nevelési Tanácsadó ellen, másrészt az önkormányzat egyik alkalmazottja ellen, aki a panaszos állítása szerint utasította a választott iskola (Herman Ottó) vezetőjét, hogy kisfiát a nyilvántartásból törölje, és irányítsa át olyan iskolába, ahol van kis létszámú osztály.
	A jegyző tájékoztatása szerint a szóban előadott panaszt írásban is megkapta. Az írásbeli panasz azonban merőben eltért a szóbelitől és alaptalan vádakkal, gyanúsítgatásokkal volt tele. A panasz érdemi részét -a gyermek érdekeire tekintettel- kivizsgálta, melynek lefolytatásában meghatározó volt a gyermek állapotának leginkább megfelelő ellátás biztosítása. Ennek megfelelően a panaszossal való egyeztetés után, az általa bediktált lakcímhez (XIII. kerület) legközelebb lévő VI. kerületi Nevelési Tanácsadóba irányította a gyermeket újabb vizsgálatra. A panaszos azonban a megjelölt két időpont egyikén sem jelent meg gyermekével, nem mentette ki magát, új időpontot nem kért. A jegyző panaszos felkutatására és a cím ellenőrzésére a népesség-nyilvántartó segítségét kérte. Ennek során kiderült, hogy a panaszos már nem az I. kerületben lakik, nem is a bemondott XIII. kerületi címen, ahová egyébként korábban sem volt bejelentve, hanem a III. kerületben, de ezt sehol sem jelentette be.  
	A jegyző végül tájékoztatott arról, hogy a gyermek a panaszos által választott XIII. kerületi Herman Ottó Általános Iskola beírt tanulója, a tanulói jogviszonya létrejött. Valamint tájékoztatott arról is, hogy miután a panaszos állandó lakcíme a III. kerületben van, ezért a teljes iratanyagot hivatalból a III. kerületi Polgármesteri Hivatal jegyzőjének megküldte.
	A lefolytatott vizsgálat során – a  kapott tájékoztatás és a rendelkezésemre álló iratok alapján – megállapítom, hogy az önkormányzat és a jegyző eljárása nem okozott visszásságot a tisztességes eljáráshoz való joggal és a gyermeki jogokhoz kapcsolódó szabad iskolaválasztás jogával összefüggésben.
	A vonatkozó jogszabályok alapján a szülő tanköteles gyermekét köteles első osztályba beíratni. Az iskolaérettséget az óvoda állapítja meg. Ha a gyermek fejletsége egyértelműen nem állapítható meg, akkor az óvoda megkeresésére a nevelési tanácsadó az iskolakezdéshez szükséges szakvéleményt elkészíti. A XIII. kerületi Nevelési Tanácsadó szakvéleményében kis létszámú osztályban látja biztosítottnak a gyermek fejlődését, melyre a szülőt az illetékes jegyző határozattal kötelezheti.
	A szabad iskolaválasztás joga a szülők (gyermekek) részére biztosított lehetőség, amelyet azonban nem lehet kiterjesztően értelmezni. A szabad iskolaválasztás jogának ugyanis gátat szab, hogy a nevelési tanácsadó által készített szakértői vélemény szerint a gyermek fokozott pedagógiai figyelmet igényel és erre jogosult. E szerint a gyermek csak olyan iskolában kezdheti meg tanulmányait, ahol biztosítani tudják számára a fejlesztő foglalkozásokat, melyet vagy kis létszámú osztály kertében, vagy egyéb fejlesztő foglalkozások útján valósítanak meg. Ennek megfelelően a szülő szabad iskolaválasztási joga azokra az iskolákra korlátozódik, ahol a gyermek megfelelő fejlesztését biztosítani tudják. 
	Mindezek alapján a vizsgálatot az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (1) bekezdése szerint alkotmányos visszásság hiányában lezárom és az eljárást megszüntetem.
Budapest, 2003. szeptember 23.
Takács Albert